Diferència entre les revisions de "Tomás Trénor i Palavicino"
Llínea 1: | Llínea 1: | ||
{{Biografia| | {{Biografia| | ||
| nom = Tomás Trénor i Palavicino | | nom = Tomás Trénor i Palavicino | ||
− | | image = [[File:Tomás Trénor y Palavicino.jpg | + | | image = [[File:Tomás Trénor y Palavicino.jpg|250px|Tomás Trénor i Palavicino, primer [[Marqués del Túria]]]] |
| peu = I Marqués del Túria | | peu = I Marqués del Túria | ||
| nacionalitat = [[Espanyols|Espanyola]] | | nacionalitat = [[Espanyols|Espanyola]] |
Revisió de 18:53 4 jul 2024
Tomás Trénor i Palavicino | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
I Marqués del Túria | |||
Nacionalitat: | Espanyola | ||
Ocupació: | Aristòcrata, militar i empresari. | ||
Naiximent: | 1864 | ||
Lloc de naiximent: | Valéncia, Regne de Valéncia, Espanya | ||
Defunció: | 1913 | ||
Lloc de defunció: | Madrit, Espanya |
Tomás Trénor i Palavicino, primer Marqués del Túria (Valéncia, 1864 - † Madrit, 1913), fon un aristócrata, militar, empresari i filàntrop valencià.
Biografia
Tomás Trénor va nàixer en el si d'una aristocràtica família de comerciants i industrials valencians, els (Trénor). Era fill de Tomás Trénor Bucelli i Desamparados Palavicino i Ibarrola. Igual que son pare, va estudiar la carrera militar. Va entrar en l'Acadèmia d'Artilleria de Segòvia en 1881, ampliant coneiximents en l'estranger sobre tècnica i balística. Va conseguir el grau de tinent coronel. Fon condecorat en la Gran Creu de l'Orde de Carles III i la Gran Creu de l'Orde d'Isabel la Catòlica en 1898. Fon diputat en les Corts Espanyoles en 1903 i 1907 pel partit conservador. En 1906 fon nomenat Gentilhome de Cenra del rei, en eixercici.
La seua pertinença a l'alta burguesia comercial valenciana li va portar a la presidència de l'Ateneu Mercantil de Valéncia, des de la qual va promoure l'Exposició Regional Valenciana de 1909. Per a això va conseguir la unanimitat dels estaments socials, polítics i econòmics valencians, especialment la dels partits polítics i la prensa. Va encarregar un himne de l'Exposició al Maestro Serrano, que en 1925 es va adoptar com a oficial dels valencians i és l'actual Himne de la Comunitat Valenciana. L'èxit de l'acontenyiment, l'interés del qual li va costar la seua fortuna personal, en el soport i la presència dels reis Alfons XIII i Victoria Eugenia i del president del Govern, Antonio Maura, i li va valdre la concessió, eixe mateix any, del títul de Marqués del Túria.
Va morir als 49 anys a conseqüència d'una pulmonia. Estava casat en Margarita Azcárraga i Fesser, filla del célebre militar i polític Marcelo Azcárraga Palmero. La ciutat de Valéncia li va concedir la Medalla d'Or a títul pòstum.
Bibliografia
- Zabala, Fernanda; Fernanda Zabala Rodríguez-Fornos (2003). Carena Editors, S.L. (ed.). 125 valencianos en la historia, pp. 258. ISBN 8487398642.
- Muñoz-Peirats, María José (2006). Generalidad Valenciana. Consellería de Cultura, Educació i Esport (ed.). Nobleza valenciana. Un paseo por la Historia., pp. 816. ISBN 84-482-4290-4.
Vore també
- Trénor.
- Exposició Regional Valenciana de 1909.
Enllaços externs
Referències
- Est artícul fon creat a partir de la traducció de l'artícul es.wikipedia.org/wiki/Tomás_Trenor_y_Palavicino de la Wikipedia en espanyol, baix llicència Creative Commons-BY-SA.