Diferència entre les revisions de "Riu Sellent"
m |
|||
(No es mostren 6 edicions intermiges d'2 usuaris) | |||
Llínea 7: | Llínea 7: | ||
{| style="background: none;" | {| style="background: none;" | ||
|- align=center | |- align=center | ||
− | | [[ | + | | [[File:Riu Sellent.jpg|250px|Riu Sellent al seu pas pèr [[Sellent]]]] |
|} | |} | ||
---- | ---- | ||
Llínea 51: | Llínea 51: | ||
Entre [[baladre|baladres]] i canyars aplega, despuix d'una pronunciada curva, al poble del mateix nom, [[Sellent]], edificat a la banda esquerra i creuant el terme municipal de sur a nort. | Entre [[baladre|baladres]] i canyars aplega, despuix d'una pronunciada curva, al poble del mateix nom, [[Sellent]], edificat a la banda esquerra i creuant el terme municipal de sur a nort. | ||
− | Travessa el terme de [[Càrcer]] i en ell creua per un aqüeducte la | + | Travessa el terme de [[Càrcer]] i en ell creua per un aqüeducte la séquia Escalona, que se dirigix a [[Vilanova de Castelló]]. Desemboca en el riu [[Xúquer]], en un lloc dit ''La Goleta'', en el terme de [[Cotes]], enfront de la localitat d'[[Antella]]. |
Té una llongitut de 14 km. i la superfície de la seua conca ocupa 274 km². Travessa les localitats valencianes de [[Bolbait]], [[Chella]], [[Anna]], [[Estubeny]], [[Sellent]], [[Càrcer]] i [[Cotes]]. | Té una llongitut de 14 km. i la superfície de la seua conca ocupa 274 km². Travessa les localitats valencianes de [[Bolbait]], [[Chella]], [[Anna]], [[Estubeny]], [[Sellent]], [[Càrcer]] i [[Cotes]]. | ||
Llínea 57: | Llínea 57: | ||
Des de temps immemorials s'aprofita l'aigua d'este riu per al rec. Abastix a la [[Comunitat de Regants del Vall de Càrcer i Sellent]], regant una 1.800 hectàrees repartides entre els terme de [[Sellent]], [[Cotes]], [[Càrcer]], [[Alcàntera]] i [[Beneixida]]. | Des de temps immemorials s'aprofita l'aigua d'este riu per al rec. Abastix a la [[Comunitat de Regants del Vall de Càrcer i Sellent]], regant una 1.800 hectàrees repartides entre els terme de [[Sellent]], [[Cotes]], [[Càrcer]], [[Alcàntera]] i [[Beneixida]]. | ||
− | Este riu té el seu orige en el [[Periodo quaternari]] i sempre fon un planter de mariscs, trobant-se abundants fòssils. D'ahí ve el nom de rambla marisca, al passar | + | Este riu té el seu orige en el [[Periodo quaternari]] i sempre fon un planter de mariscs, trobant-se abundants fòssils. D'ahí ve el nom de rambla marisca, al passar pel poble de [[Bolbait]]. |
== Referències == | == Referències == | ||
{{Traduït de|es|Río_Sellent}} | {{Traduït de|es|Río_Sellent}} | ||
+ | |||
+ | == Enllaços externs == | ||
+ | {{commonscat|Sellent River}} | ||
+ | [[Categoria:Rius d'Espanya]] | ||
+ | [[Categoria:Rius de la Comunitat Valenciana]] | ||
[[Categoria:Afluents del Xúquer]] | [[Categoria:Afluents del Xúquer]] | ||
− |
Última revisió del 09:01 5 jun 2024
Riu Sellent | ||
| ||
Llongitut: | 14 km | |
Altura del naiximent: | n/d | |
Cabal mig: | Irregular, entre 0,3 i 2,5 m³/s | |
Superfície conca: | 274 km² | |
Conca hidrogràfica: | Confederació Hidrogràfica del Xúquer | |
Països que travessa: | Espanya | |
Desembocadura: | Riu Xúquer | |
Ample desembocadura: | n/d |
El riu Sellent, afluent del riu Xúquer per la seua banda dreta, és un riu que discorre per la província de Valéncia, en fortes pendents i un cabal molt irregular.
Té el seu orige en la part sur de la Canal de Navarrés, en la conjunció de numerosos barrancs que baixen de la serra d'Enguera, aixina com la rambla Marisca de Bolbait i les aigües dels barrancs el Matet i Abrullador, en Chella.
Estos dos últims se precipiten en una gran cascada, de 25 metros d'altura, denominada popularment el Salto. Proseguix el riu i li afluixen les aigües de la rambla d'Anna, aixina com les fonts del Marzo, Alagea i Negra, i les aigües de l'albufera d'Anna i també de diferents fonts i gorgos. Igualment ve a afegir-se-li la rambla d'Enguera.
Podríem dir que és ací quant definitivament se forma el riu i rep el nom senyorial de riu Sellent.
Continua el riu el seu curs entrant en terrenys del Keuper, on les seues aigües se salinisen i se convertixen en salobres. En époques passades, les aigües del riu menejaren varios molins, batans i fàbriques. Proseguix per un profunt i fondo barranc formant un tallat de més de 50 metros d'altura, dirigint-se cap al surest fins aplegar a les proximitats del poble d'Estubeny, on recull les aigües dels barrancs de la Maravella, Abrasit i Salat, formant un àngul de 30 graus i girant cap al Noroest.
Entre baladres i canyars aplega, despuix d'una pronunciada curva, al poble del mateix nom, Sellent, edificat a la banda esquerra i creuant el terme municipal de sur a nort.
Travessa el terme de Càrcer i en ell creua per un aqüeducte la séquia Escalona, que se dirigix a Vilanova de Castelló. Desemboca en el riu Xúquer, en un lloc dit La Goleta, en el terme de Cotes, enfront de la localitat d'Antella.
Té una llongitut de 14 km. i la superfície de la seua conca ocupa 274 km². Travessa les localitats valencianes de Bolbait, Chella, Anna, Estubeny, Sellent, Càrcer i Cotes.
Des de temps immemorials s'aprofita l'aigua d'este riu per al rec. Abastix a la Comunitat de Regants del Vall de Càrcer i Sellent, regant una 1.800 hectàrees repartides entre els terme de Sellent, Cotes, Càrcer, Alcàntera i Beneixida.
Este riu té el seu orige en el Periodo quaternari i sempre fon un planter de mariscs, trobant-se abundants fòssils. D'ahí ve el nom de rambla marisca, al passar pel poble de Bolbait.
Referències[editar | editar còdic]
- Est artícul fon creat a partir de la traducció de l'artícul es.wikipedia.org/wiki/Río_Sellent de la Wikipedia en espanyol, baix llicència Creative Commons-BY-SA.
Enllaços externs[editar | editar còdic]
Wikimedia Commons alberga contingut multimèdia sobre Riu Sellent.