Diferència entre les revisions de "Gali"
Llínea 4: | Llínea 4: | ||
És utilisat en medicina nuclear per a diagnòstic (escàner de gali), per a fer aleacions i en la construcció de circuits integrats i en dispositius optoelectrònics. | És utilisat en medicina nuclear per a diagnòstic (escàner de gali), per a fer aleacions i en la construcció de circuits integrats i en dispositius optoelectrònics. | ||
− | El seu símbol és Ga i el seu número atòmic és 31. | + | El seu símbol és Ga i el seu número atòmic és 31. |
== Característiques == | == Característiques == |
Última revisió del 11:03 5 oct 2024
El gali ( del llatí gallus), és un element químic, metal, poc freqüent que es troba en minerals com ara l'alumini o el zinc.
És utilisat en medicina nuclear per a diagnòstic (escàner de gali), per a fer aleacions i en la construcció de circuits integrats i en dispositius optoelectrònics.
El seu símbol és Ga i el seu número atòmic és 31.
Característiques[editar | editar còdic]
El gali elemental és un metal bla i argentat en temperatura i pressió estàndar. En el seu estat líquit, es torna blanc argentat. Si s'aplica massa força, el gali pot fracturar-se de manera concoidea.
Aplicacions[editar | editar còdic]
El punt de fusió del gali s'utilisa com a punt de referència de la temperatura. Les aleacions de gali s'utilisen en els termómetros com a alternativa no tòxica i ecològica al mercuri, i poden soportar temperatures més altes que este.
El gali s'utilisa principalment en electrònica. El arseniuro de gali, el principal compost químic del gali en l'electrònica, s'utilisa en circuits de microones, circuits de conmutació d'alta velocitat i circuits de infrarrojos.
Referències[editar | editar còdic]
- Downs, Anthony John (1993). Chemistry of aluminium, gallium, indium, and thallium. Springer. ISBN 978-0-7514-0103-5
- Tsai, W. L; Hwu, Y.; Chen, C. H.; Chang, L. W.; Je, J. H.; Lin, H. M.; Margaritondo, G. (2003). «Grain boundary imaging, gallium diffusion and the fracture behavior of Al–Zn Alloy – An in situ study». Nuclear Instruments and Methods in Physics Research Section B 199: 457-463
Bibliografia[editar | editar còdic]
- Garritz, Andoni (1998). Química. Pearson Educación. ISBN 978-9-68444-318-1
- Parry, Robert W. (1973). Química: fundamentos experimentales. Reverte. ISBN 978-8-42917-466-3
- Scerri, Eric (2020). The Periodic Table: Its Story and Its Significance. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-091436-3
Enllaços externs[editar | editar còdic]
Wikimedia Commons alberga contingut multimèdia sobre Gali.