Diferència entre les revisions de "Palau de Ripalda"
m |
|||
(No se mostren 6 edicions intermiges del mateix usuari) | |||
Llínea 2: | Llínea 2: | ||
== Història == | == Història == | ||
− | L'arquitecte [[Joaquín María Arnau Miramón]], a partir de 1889, inicia una relació professional intensa en Maria Josepa Paulín de la Peña, Comtesa de Ripalda. Esta li va encarregar l'eixecució d'obres importants, com el Passage Ripalda o la seua pròpia residència, ubicada en el passeig de l'Albereda. En l'any [[1936]] en el trasllat del govern republicà a Valéncia, el palauet s'utilisà com a seu del Ministeri de Comerç. El palau fon u dels icons de la ciutat fins la seua demolició en [[1971]].<ref name="ALDANA">ALDANA FERNÁNDEZ, Salvador (coord.), Monumentos desaparecidos de la Comunidad Valenciana, p. 287, tom I, Consell Valencià de Cultura, Valéncia 1999</ref> Actualment ocupa el seu solar l'edifici conegut com ''La Pagoda'', junt als [[ | + | L'arquitecte [[Joaquín María Arnau Miramón]], a partir de l'any 1889, inicia una relació professional intensa en Maria Josepa Paulín de la Peña, Comtesa de Ripalda. Esta li va encarregar l'eixecució d'obres importants, com el Passage Ripalda o la seua pròpia residència, ubicada en el passeig de l'Albereda. En l'any [[1936]] en el trasllat del govern republicà a Valéncia, el palauet s'utilisà com a seu del Ministeri de Comerç. El palau fon u dels icons de la ciutat fins la seua demolició en [[1971]].<ref name="ALDANA">ALDANA FERNÁNDEZ, Salvador (coord.), Monumentos desaparecidos de la Comunidad Valenciana, p. 287, tom I, Consell Valencià de Cultura, Valéncia 1999</ref> Actualment ocupa el seu solar l'edifici conegut com ''La Pagoda'', junt als [[Jardins de Monforte]]. |
== Descripció == | == Descripció == | ||
− | El palau de Ripalda era un edifici pintoresc, concebut com un ''chateaux'' francés, dins d'una perspectiva romàntica desconeguda en Valéncia fins llavors. La seua construcció fon ràpida, eixecutant-se entre els anys [[1889]] i [[1891]]. Destacava l'alta torre circular rematada en una [[cuculla]] cònica, element referencial del palau. Tenia un cos central cobert en una teulada de gran pendent i tres cossos més de menys volum. Els murs eren de maó en carrius treballats als buits, [[Cornisa|cornises]] i baranes. L'aspecte de l'edifici era | + | El palau de Ripalda era un edifici pintoresc, concebut com un ''chateaux'' francés, dins d'una perspectiva romàntica desconeguda en Valéncia fins llavors. La seua construcció fon ràpida, eixecutant-se entre els anys [[1889]] i [[1891]]. Destacava l'alta torre circular rematada en una [[cuculla]] cònica, element referencial del palau. Tenia un cos central cobert en una teulada de gran pendent i tres cossos més de menys volum. Els murs eren de maó en carrius treballats als buits, [[Cornisa|cornises]] i baranes. L'aspecte de l'edifici era migeval, en merlets i [[arc ogival|arcs ogivals]], que li donaven aspecte de fortalea. El palau estava rodejat per un [[jardí]], al seu torn delimitat en una tanca. |
== Galeria fotogràfica == | == Galeria fotogràfica == | ||
+ | <center> | ||
<gallery> | <gallery> | ||
Image:Ripalda00.jpg|Palau de Ripalda. | Image:Ripalda00.jpg|Palau de Ripalda. | ||
Llínea 14: | Llínea 15: | ||
Image:PalacioRipalda11a.jpg|Palau de Ripalda. | Image:PalacioRipalda11a.jpg|Palau de Ripalda. | ||
</gallery> | </gallery> | ||
− | + | </center> | |
+ | |||
== Referències == | == Referències == | ||
{{referències}} | {{referències}} | ||
== Bibliografia == | == Bibliografia == | ||
− | * | + | * Benito Goerlich, D., ''La arquitectura del eclecticismo en Valencia: vertientes de la arquitectura valenciana entre 1875 y 1925'', Ajuntament de Valéncia, 1992. |
− | * | + | * Aldana Fernández, Salvador (coord.), ''Monumentos desaparecidos de la Comunidad Valenciana'', tom I, Consell Valencià de Cultura, Valéncia 1999. ISBN 84-482-2220-2 |
== Enllaços externs == | == Enllaços externs == |
Revisió de 19:45 8 jul 2024
El Palau Ripalda o Castell Ripalda era un edifici d'estil eclèctic dissenyat en l'any 1889 per l'arquitecte Joaquim Maria Arnau Miramón (1849 - 1906), en la ciutat de Valéncia, exactament en el Pla del Real, al principi de l'Albereda i actualment ocupat per l'edifici La Pagoda.
Història
L'arquitecte Joaquín María Arnau Miramón, a partir de l'any 1889, inicia una relació professional intensa en Maria Josepa Paulín de la Peña, Comtesa de Ripalda. Esta li va encarregar l'eixecució d'obres importants, com el Passage Ripalda o la seua pròpia residència, ubicada en el passeig de l'Albereda. En l'any 1936 en el trasllat del govern republicà a Valéncia, el palauet s'utilisà com a seu del Ministeri de Comerç. El palau fon u dels icons de la ciutat fins la seua demolició en 1971.[1] Actualment ocupa el seu solar l'edifici conegut com La Pagoda, junt als Jardins de Monforte.
Descripció
El palau de Ripalda era un edifici pintoresc, concebut com un chateaux francés, dins d'una perspectiva romàntica desconeguda en Valéncia fins llavors. La seua construcció fon ràpida, eixecutant-se entre els anys 1889 i 1891. Destacava l'alta torre circular rematada en una cuculla cònica, element referencial del palau. Tenia un cos central cobert en una teulada de gran pendent i tres cossos més de menys volum. Els murs eren de maó en carrius treballats als buits, cornises i baranes. L'aspecte de l'edifici era migeval, en merlets i arcs ogivals, que li donaven aspecte de fortalea. El palau estava rodejat per un jardí, al seu torn delimitat en una tanca.
Galeria fotogràfica
Referències
- ↑ ALDANA FERNÁNDEZ, Salvador (coord.), Monumentos desaparecidos de la Comunidad Valenciana, p. 287, tom I, Consell Valencià de Cultura, Valéncia 1999
Bibliografia
- Benito Goerlich, D., La arquitectura del eclecticismo en Valencia: vertientes de la arquitectura valenciana entre 1875 y 1925, Ajuntament de Valéncia, 1992.
- Aldana Fernández, Salvador (coord.), Monumentos desaparecidos de la Comunidad Valenciana, tom I, Consell Valencià de Cultura, Valéncia 1999. ISBN 84-482-2220-2