Diferència entre les revisions de "Mictlán"
(No se mostra una edició intermija del mateix usuari) | |||
Llínea 3: | Llínea 3: | ||
'''Mictlán''' (del [[nàhuatl]]: Mictlāna o Miktlanb ‘lloc dels morts’‘mikki, mort; -tlan, lloc de’) o '''Mictlah''' és l'inframon en la [[mitologia asteca]] i la mitologia nahua de la Huasteca. La seua creació es deu als quatre [[Tezcatlipoca|Tezcatlipocas]] ([[Xipe Tótec]], [[Tezcatlipoca]], [[Quetzalcóatl]] i [[Huitzilopochtli]]). També és conegut pels noms Tlaltzintlan i Yohualcalco. En general, es tracta d'un conjunt de creències nahues referides a l'espai i al temps, estructurant un món en parceles o regions determinades per unes forces vives. | '''Mictlán''' (del [[nàhuatl]]: Mictlāna o Miktlanb ‘lloc dels morts’‘mikki, mort; -tlan, lloc de’) o '''Mictlah''' és l'inframon en la [[mitologia asteca]] i la mitologia nahua de la Huasteca. La seua creació es deu als quatre [[Tezcatlipoca|Tezcatlipocas]] ([[Xipe Tótec]], [[Tezcatlipoca]], [[Quetzalcóatl]] i [[Huitzilopochtli]]). També és conegut pels noms Tlaltzintlan i Yohualcalco. En general, es tracta d'un conjunt de creències nahues referides a l'espai i al temps, estructurant un món en parceles o regions determinades per unes forces vives. | ||
− | Al Mictlán només anaven aquells que morien de mort natural, | + | Al Mictlán només anaven aquells que morien de mort natural, foren senyors o macehuales, sense distinció de ranc ni riquees, o de [[Malaltia|malalties]] que no tenien un caràcter sagrat. Per als mexicas, el mort deuria travessar nou regions, de les quals es descendirien simbòlicament com ho fa el deu [[Tonatiuh]] totes les nits dins de les fauces del senyor i senyora de la terra, [[Tlaltecuhtli]] i [[Tlalcíhuatl]]. |
== Referències == | == Referències == | ||
Llínea 12: | Llínea 12: | ||
* Townsend, Richard (1992). The Aztecs. London: Thames and Hudson. ISBN 0500021139 | * Townsend, Richard (1992). The Aztecs. London: Thames and Hudson. ISBN 0500021139 | ||
− | ==Bibliografia == | + | == Bibliografia == |
* Báez-Jorge, Félix; Gómez Martínez, Arturo (00/2000). «Los equilibrios del cielo y de la tierra: Cosmovisión de los nahuas de Chicontepec». Desacatos (5): 79-94. ISSN 1607-050X | * Báez-Jorge, Félix; Gómez Martínez, Arturo (00/2000). «Los equilibrios del cielo y de la tierra: Cosmovisión de los nahuas de Chicontepec». Desacatos (5): 79-94. ISSN 1607-050X | ||
* Fernández, Adela (1998). Dioses Prehispánicos de México: Mitos y Deidades del Panteón Náhuatl. México: Panorama Editorial. ISBN 968-38-0306-7 | * Fernández, Adela (1998). Dioses Prehispánicos de México: Mitos y Deidades del Panteón Náhuatl. México: Panorama Editorial. ISBN 968-38-0306-7 |
Última revisió del 07:53 19 jun 2024
Mictlán (del nàhuatl: Mictlāna o Miktlanb ‘lloc dels morts’‘mikki, mort; -tlan, lloc de’) o Mictlah és l'inframon en la mitologia asteca i la mitologia nahua de la Huasteca. La seua creació es deu als quatre Tezcatlipocas (Xipe Tótec, Tezcatlipoca, Quetzalcóatl i Huitzilopochtli). També és conegut pels noms Tlaltzintlan i Yohualcalco. En general, es tracta d'un conjunt de creències nahues referides a l'espai i al temps, estructurant un món en parceles o regions determinades per unes forces vives.
Al Mictlán només anaven aquells que morien de mort natural, foren senyors o macehuales, sense distinció de ranc ni riquees, o de malalties que no tenien un caràcter sagrat. Per als mexicas, el mort deuria travessar nou regions, de les quals es descendirien simbòlicament com ho fa el deu Tonatiuh totes les nits dins de les fauces del senyor i senyora de la terra, Tlaltecuhtli i Tlalcíhuatl.
ReferènciesEditar
- Bodo Spranz (1975). Fondo de Cultura Económica México, ed. Los Dioses en los Códices Mexicanos del Grupo Borgia: Una Investigación Iconográfica. María Martínez Peñaloza (Traducción). México. ISBN 968-16-1029-6
- González Torres, Yolotl. Diccionario de Mitología y Religión de Mesoamérica. México, Larousse, 1995
- Olivier, Guilhem (2009). «Tepeyóllotl, "Corazón de la Montaña" y "Señor del Eco": El Dios jaguar de los antiguos mexicanos. Estudios De Cultura Náhuatl
- Robelo, Cecilio Agustín (1905). Diccionario de Mitología Nahua. México: Biblioteca Porrua. Imprenta del Museo Nacional de Arqueología. ISBN 978-9684327955
- Townsend, Richard (1992). The Aztecs. London: Thames and Hudson. ISBN 0500021139
BibliografiaEditar
- Báez-Jorge, Félix; Gómez Martínez, Arturo (00/2000). «Los equilibrios del cielo y de la tierra: Cosmovisión de los nahuas de Chicontepec». Desacatos (5): 79-94. ISSN 1607-050X
- Fernández, Adela (1998). Dioses Prehispánicos de México: Mitos y Deidades del Panteón Náhuatl. México: Panorama Editorial. ISBN 968-38-0306-7
- Frances Karttunen (1983): An Analytical Dictionary of Nahuatl, University of Texas Press, Austin, ISBN 0-8061-2421-0
- Higuera, Salvador Mateos (1940). Enciclopedia gráfica del México antiguo III Los dioses creados. Secretaría de Hacienda y Crédito Público. p. 50-51
- León-Portilla, Miguel (1990) [1963]. Aztec Thought and Culture. Davis, J.E. (trans). Norman, Oklahoma: Oklahoma University Press. ISBN 0-8061-2295-1
- Miller, Mary; and Karl Taube (1993). The Gods and Symbols of Ancient Mexico and the Maya. Londres: Thames and Hudson. ISBN 0-500-05068-6
Enllaços externsEditar
- Wikimedia Commons alberga contingut multimèdia sobre Mictlán.