Edició de «Història d'Alemanya»
Anar a la navegació
Anar a la busca
Advertencia: No has iniciat sessió. La teua direcció IP serà visible públicament si realises qualsevol edició. Si inicies sessió o crees un conte, les teues edicions s'atribuiran al teu nom d'usuari, junt en atres beneficis.
Pot desfer-se la modificació. Per favor, revisa la comparació més avall per a assegurar-te que es lo que vols fer; llavors deixa els canvis per a la finalisació de la desfeta de l'edició.
Revisió actual | El teu text | ||
Llínea 16: | Llínea 16: | ||
== Confederació Germànica (1815-1866) == | == Confederació Germànica (1815-1866) == | ||
− | Despuix d'abdicar l'últim monarca del Sacre Imperi Romà Germànic, es va iniciar, en els antics Estats que ho componien, una dispar busca per crear un [[Estat]] nacional alemà unificat. La qüestió territorial es debatia entre la creació d'una «gran | + | [[Archiu:Map-Rheinbund-1812.png|thumb|200px|[[Confederació del Rin]] en [[1812]].]] |
+ | Despuix d'abdicar l'últim monarca del Sacre Imperi Romà Germànic, es va iniciar, en els antics Estats que ho componien, una dispar busca per crear un [[Estat]] nacional alemà unificat. La qüestió territorial es debatia entre la creació d'una «gran Alemània», que incloguera els territoris de llengua alemana [[austria]]cs o una «menuda Alemània», formada exclusivament per atres Estats. Ad este cas se sumava la qüestió institucional sobre el repartiment de poder entre el poble i la [[Corona (dret)|corona]]. | ||
− | La qüestió es va plantejar de manera concreta despuix de la caiguda del [[Primer Imperi francés]]. [[Napoleón]], el [[ | + | La qüestió es va plantejar de manera concreta despuix de la caiguda del [[Primer Imperi francés]]. [[Napoleón]], el [[emperador]] dels francesos, va ser derrotat, pero el fet de terminar en la dominació estrangera no els va reportar als alemans una Alemània unida dins de la Confederació Germànica, implantada en l'any [[1815]]. |
− | En [[març]] de [[1848]], la [[Revolucions de 1848|revolució va esclatar en | + | En [[març]] de [[1848]], la [[Revolucions de 1848|revolució va esclatar en Alemània]]. Convertir a Alemània en un Estat nacional i institucional suponia tindre que definir qué pertanyia a Alemània. El [[Parlament de Francfort|primer Parlament lliurement elegit]] en [[Frankfurt]] va descobrir que no era possible forçar l'establiment d'un Estat nacional [[Pangermanisme|pargermànic]], en inclusió d'Àustria. Este fet va plantejar la solució de la «menuda Alemània», en la forma d'un imperi baix l'hegemonia del [[Regne de Prusia]]. |
− | El [[parlament]] va exigir que, com a emperador alemà, el [[rei de | + | El [[parlament]] va exigir que, com a emperador alemà, el [[rei de Prusia]] tindria que renunciar al seu caràcter diví i concebre's a sí mateixa com a eixecutor de la voluntat del poble, exigència esta que el monarca va rebujar en l'any [[1849]], impedint d'esta forma que es realisara l'unificació alemana. |
− | En la década de [[1860]], el [[Canceller]] [[Otto von Bismarck]] va favorir en | + | En la década de [[1860]], el [[Canceller]] [[Otto von Bismarck]] va favorir en Prusia a l'eixecutiu contra el Parlament. La qüestió del poder polític extern es va resoldre en la [[Guerra de les Sèt Semanes]] en l'any [[1866]], en el sentit de la «chicoteta Alemanya». |
== Unificació alemana == | == Unificació alemana == | ||
L'història d'Alemanya com a país s'inicia en l'any [[1871]] en instaurar-se el [[Imperi alemà]]. En anterioritat, lo que coneixem com [[Alemanya]] va ser una agrupació d'Estats en el marc del [[Sacre Imperi Romà Germànic]], format a partir de la divisió en [[843]] del [[Imperi carolingi]], fundat en l'any [[800]] per [[Carlemany]]. Este Imperi va existir en diverses formes fins a ser dissolt en [[1806]] com a conseqüència de les [[guerres Napoleòniques]]. | L'història d'Alemanya com a país s'inicia en l'any [[1871]] en instaurar-se el [[Imperi alemà]]. En anterioritat, lo que coneixem com [[Alemanya]] va ser una agrupació d'Estats en el marc del [[Sacre Imperi Romà Germànic]], format a partir de la divisió en [[843]] del [[Imperi carolingi]], fundat en l'any [[800]] per [[Carlemany]]. Este Imperi va existir en diverses formes fins a ser dissolt en [[1806]] com a conseqüència de les [[guerres Napoleòniques]]. | ||
− | Durant el [[sigle XVIII]] s'inicia la transformació de [[ | + | Durant el [[sigle XVIII]] s'inicia la transformació de [[Prusia]] en una potència europea. El llarc regnat de [[Federico II el Gran]] dona un gran impuls a la consolidació d'este regne, que es veu envolt en les guerres de [[Guerra de Successió Austríaca|Successió Austríaca]] i [[Guerra dels Sèt Anys|dels Sèt Anys]]. A partir de llavors [[Prusia]] disputaria a la [[Casa de Austria]] l'hegemonia de [[Alemània]]. |
[[Archiu:Friedrich Zweite Alt.jpg|thumb|left|upright|Federico II el Gran]] | [[Archiu:Friedrich Zweite Alt.jpg|thumb|left|upright|Federico II el Gran]] | ||
Llínea 36: | Llínea 37: | ||
Els Estats alemans participen activament contra els eixèrcits de [[Napoleón I]], qui despuix d'acumular importants victòries instaura la [[Confederació del Rin]] en [[1806]]. Poc despuix l'emperador del [[Sacre Imperi]] abdica i dissol aixina efectivament l'imperi. | Els Estats alemans participen activament contra els eixèrcits de [[Napoleón I]], qui despuix d'acumular importants victòries instaura la [[Confederació del Rin]] en [[1806]]. Poc despuix l'emperador del [[Sacre Imperi]] abdica i dissol aixina efectivament l'imperi. | ||
− | En el [[Congrés de Viena]], despuix de la derrota definitiva de l'eixèrcit francés, es dissol la Confederació del Rin i es crea la [[Confederació Germànica]]. L'1 de giner de l'any [[1834]] entra en vigor l'associació | + | En el [[Congrés de Viena]], despuix de la derrota definitiva de l'eixèrcit francés, es dissol la Confederació del Rin i es crea la [[Confederació Germànica]]. L'1 de giner de l'any [[1834]] entra en vigor l'associació de aduanes, per mig de la qual es abolixen els aranzels entre alguns membres del nort de la confederació, baix hegemonia prussiana, la cridada [[Unió Aduanera del Nort d'Alemània|Zollverein]]. |
La [[Revolucions de 1848|Revolució de 1848]] conduïx a la creació del [[Parlament de Frankfurt|primer Parlament alemà]] en [[Frankfurt]], que elabora una primera constitució pero fracassa en l'unificació nacional, perque els monarques recuperen el control. | La [[Revolucions de 1848|Revolució de 1848]] conduïx a la creació del [[Parlament de Frankfurt|primer Parlament alemà]] en [[Frankfurt]], que elabora una primera constitució pero fracassa en l'unificació nacional, perque els monarques recuperen el control. | ||
− | Una reforma de la constitució danesa i la disputa per [[Schleswig-Holstein]] causa la guerra coneguda com de [[Guerra dels Ducats|els ducats]] (1864), i despuix la de [[Guerra de les Sèt Semanes|les sèt semanes]] ([[1866]]), per les quals | + | Una reforma de la constitució danesa i la disputa per [[Schleswig-Holstein]] causa la guerra coneguda com de [[Guerra dels Ducats|els ducats]] (1864), i despuix la de [[Guerra de les Sèt Semanes|les sèt semanes]] ([[1866]]), per les quals Prusia s'assegura l'hegemonia germànica. |
== L'Imperi alemà (II Reich) == | == L'Imperi alemà (II Reich) == | ||
[[Archiu:Deutsches Reich (1871-1918)-es.svg|thumb|right|Mapa de les províncies de l'Imperi Alemà]] | [[Archiu:Deutsches Reich (1871-1918)-es.svg|thumb|right|Mapa de les províncies de l'Imperi Alemà]] | ||
− | L'Imperi alemà es funda el [[18 de giner]] de [[1871]] despuix de la victòria de | + | L'Imperi alemà es funda el [[18 de giner]] de [[1871]] despuix de la victòria de Prusia en la [[Guerra franc-prussiana]], i es conseguix l'unificació dels diferents estats alemans entorn a Prusia, excloent a [[Àustria]]. Aixina Prusia es convertix en [[Alemània]], baix el liderage del canceller [[Otto von Bismarck]], qui serà el verdader artífex de l'unificació; possiblement un dels estadistes més importants del [[sigle XIX]]. S'inicia un periodo de gran desenroll nacional alemà en tots els camps: economia, política i milícia. |
Des de llavors Alemanya es transforma junt al [[Regne Unit]] en una de les dos grans potències mundials, sense ambicions colonials durant el govern de [[Otto von Bismarck|Bismarck]]. | Des de llavors Alemanya es transforma junt al [[Regne Unit]] en una de les dos grans potències mundials, sense ambicions colonials durant el govern de [[Otto von Bismarck|Bismarck]]. | ||
− | A partir d'este punt i durant les següents dos décades s'establixen els | + | A partir d'este punt i durant les següents dos décades s'establixen els cridats "sistemes bismarckians", que dominen la política europea. En el [[Congrés de Berlín de 1878]] es reunixen els representants de varis Estats europeus baix la presidència de *Bismarck en el propòsit de reorganisar els [[Balcans]] despuix de la [[Guerra Rus-Turca de 1877–1878]], aixina com per a equilibrar els interessos de [[Anglaterra]], [[Rússia]] i [[Àustria-Hongria]] en la zona. Despuix, Bismarck convoca entre [[1884]] i [[1885]] la [[conferència de Berlín]] en la que les potències fixen les pautes per al repartiment colonial de [[Àfrica]]. |
− | En la coronació de [[Guillermo II d' | + | En la coronació de [[Guillermo II d'Alemània|Guillermo II]] com [[Kàiser]], s'inicia un enfrontament entre ell i Bismarck, el qual provoca la caiguda del canceller en l'any ``1890. L'emperador serà incapaç de continuar en les polítiques implantades per Bismarck, i Alemanya es veu a poc a poc en l'incapacitat de mantindre l'equilibri europeu, que para llavors era més que mai la base de l'equilibri mundial. |
En l'any [[1914]] esclata la [[Primera Guerra Mundial]] que, en provocar la derrota d'Alemanya en 1918, marca el fi de la [[dinastia Hohenzollern]]. Les nacions vencedores imponen el [[Tractat de Versalles (1919)|Tractat de Versalles]]. | En l'any [[1914]] esclata la [[Primera Guerra Mundial]] que, en provocar la derrota d'Alemanya en 1918, marca el fi de la [[dinastia Hohenzollern]]. Les nacions vencedores imponen el [[Tractat de Versalles (1919)|Tractat de Versalles]]. | ||
Llínea 58: | Llínea 59: | ||
Despuix de la derrota en la Primera Guerra Mundial, es constituïx la [[República de Weimar]] en l'any [[1919]]. És un periodo de gran inestabilitat per la fragmentació parlamentària en partits minoritaris i al rebuig dels militars a acceptar la derrota i els acorts imposts pels vencedors. | Despuix de la derrota en la Primera Guerra Mundial, es constituïx la [[República de Weimar]] en l'any [[1919]]. És un periodo de gran inestabilitat per la fragmentació parlamentària en partits minoritaris i al rebuig dels militars a acceptar la derrota i els acorts imposts pels vencedors. | ||
− | La crisis econòmica com a conseqüència del Tractat de Versalles que feya que | + | La crisis econòmica com a conseqüència del Tractat de Versalles que feya que Alemània pagara grans tributs com a trofeu de guerra i la hiperinflació comporta la ruïna per a una gran part de la classe mija, i esta situació s'agrava despuix de la [[Gran Depressió]] de [[1929]]. L'impressió irracional de diners durant la república de Weimar va produir una hiperinflació que fa que fins al dia de hui els alemans temen a l'inflació, al revés de lo que ocorre en Estats Units, on es tem a la deflació. |
Aixina es produïx una situació propícia per a l'auge d'idees nacionalistes i ultradretanes. En les eleccions de l'any [[1933]], el [[Partit Nacionalsocialiste Obrer Alemà]] (NSDAP, nazi) conseguix aplegar al poder, i finalisarà de seguida la primera experiència democràtica alemana. | Aixina es produïx una situació propícia per a l'auge d'idees nacionalistes i ultradretanes. En les eleccions de l'any [[1933]], el [[Partit Nacionalsocialiste Obrer Alemà]] (NSDAP, nazi) conseguix aplegar al poder, i finalisarà de seguida la primera experiència democràtica alemana. | ||
Llínea 75: | Llínea 76: | ||
Esta guerra no solament va ser caràcter econòmic-polític, sino que va servir per a aplicar severes lleis racistes. No solament es varen assessinar sis millons de judeus, gitanos, russos, serbis, polacs i atres ètnies, sino que en els camps de concentració creats en tots els territoris conquistats es va tancar a gitans, deficients mentals, homosexuals i dissidents ideològics. Estes persones eren privades de la seua llibertat i els seus bens i, despuix de ser aïllades en [[guetos]], varen ser esclavisades per al treball gratuït (esclavitut), fins a resultar inservibles per debilitat, malaltia o desnutrició, llavors li les eixecutava o es realisava experiments científics en ells. Els nazis varen perfeccionar els assessinats massius, creant les càmares. El millor eixemple d'això es pot vore encara en el [[camp de concentració]] d'[[Auschwitz]] ([[Polònia]]). Esta masacre va durar anys en el silenci, la suposta ignorança o el consentiment del restant dels països del planeta que participaven en la guerra. Aixina i tot, hui en dia existixen revisionistes per a aclarir en major exactitut lo succeït en aquella época, ya que molts asseguren que les fotos dels supòsits judeus en els camps de concentració en realitat són fotos de malalts de plagues anteriors a la segona guerra mundial. | Esta guerra no solament va ser caràcter econòmic-polític, sino que va servir per a aplicar severes lleis racistes. No solament es varen assessinar sis millons de judeus, gitanos, russos, serbis, polacs i atres ètnies, sino que en els camps de concentració creats en tots els territoris conquistats es va tancar a gitans, deficients mentals, homosexuals i dissidents ideològics. Estes persones eren privades de la seua llibertat i els seus bens i, despuix de ser aïllades en [[guetos]], varen ser esclavisades per al treball gratuït (esclavitut), fins a resultar inservibles per debilitat, malaltia o desnutrició, llavors li les eixecutava o es realisava experiments científics en ells. Els nazis varen perfeccionar els assessinats massius, creant les càmares. El millor eixemple d'això es pot vore encara en el [[camp de concentració]] d'[[Auschwitz]] ([[Polònia]]). Esta masacre va durar anys en el silenci, la suposta ignorança o el consentiment del restant dels països del planeta que participaven en la guerra. Aixina i tot, hui en dia existixen revisionistes per a aclarir en major exactitut lo succeït en aquella época, ya que molts asseguren que les fotos dels supòsits judeus en els camps de concentració en realitat són fotos de malalts de plagues anteriors a la segona guerra mundial. | ||
− | [[Archiu: | + | [[Archiu:Germanborders-és.xsvg|Pèrdues territorials alemanes a lo llarc del sigle XX, conseqüència de la derrota en les dos guerres mundials.|miniatura|upright=1.5]] |
L'atac a la [[URSS]] en l'any 1941 va ser decisiu per a demostrar que l'eixèrcit era insuficient per a comprendre tanta extensió de terreny i que les guerres pel petròleu no devien portar-se a terme sobre objectius que no tingueren petròleu. Les fracassades campanyes russes de 1941 i 1942 pretenien, la primera, alcançar [[Moscou]] per a tallar els suministraments [[siberia]]ns i, la segona, aplegar al [[mar Caspi]] per a controlar el petròleu. A açò se suma que els russos tenien doscents millons d'habitants i varen desenrollar els missils Katiuska que varen fer retrocedir a Hitler. També va haver lluites internes en Alemanya per detindre a Hitler, ya que els seus generals es donaven conte que pretenia alguna cosa impossible. Ademés, l'ingrés dels [[Estats Units]] en la guerra, acaba per donar un gir que porta a la derrota d'Alemanya, que firma la seua rendició el [[8 de maig]] de [[1945]]. | L'atac a la [[URSS]] en l'any 1941 va ser decisiu per a demostrar que l'eixèrcit era insuficient per a comprendre tanta extensió de terreny i que les guerres pel petròleu no devien portar-se a terme sobre objectius que no tingueren petròleu. Les fracassades campanyes russes de 1941 i 1942 pretenien, la primera, alcançar [[Moscou]] per a tallar els suministraments [[siberia]]ns i, la segona, aplegar al [[mar Caspi]] per a controlar el petròleu. A açò se suma que els russos tenien doscents millons d'habitants i varen desenrollar els missils Katiuska que varen fer retrocedir a Hitler. També va haver lluites internes en Alemanya per detindre a Hitler, ya que els seus generals es donaven conte que pretenia alguna cosa impossible. Ademés, l'ingrés dels [[Estats Units]] en la guerra, acaba per donar un gir que porta a la derrota d'Alemanya, que firma la seua rendició el [[8 de maig]] de [[1945]]. | ||
Llínea 88: | Llínea 89: | ||
[[Archiu:Deutschland Besatzungszonen 1945.svg|thumb|upright|Zones d'ocupació]] | [[Archiu:Deutschland Besatzungszonen 1945.svg|thumb|upright|Zones d'ocupació]] | ||
− | En la [[conferència de Potsdam]] realisada en [[agost]] de l'any [[1945]], poc despuix de la [[Fi de la Segona Guerra Mundial en Europa|rendició incondicional de l' | + | En la [[conferència de Potsdam]] realisada en [[agost]] de l'any [[1945]], poc despuix de la [[Fi de la Segona Guerra Mundial en Europa|rendició incondicional de l'Alemània Nazi]] el [[8 de maig]] de 1945, els aliats varen dividir Alemanya en quatre zones d'ocupació militar -[[França]] al suroest, [[Zona d'ocupació britànica|Gran Bretanya al noroest]], [[Zona d'ocupació nortamericana|Estats Units al sur]], i la [[Zona d'ocupació soviètica|Unió Soviètica]] a l'est-. Les antigues ([[1919]]-[[1937]]) províncies d'Alemània a l'est de la [[Llínea Oder-Neisse]] ([[Prusia oriental]], l'est de [[Pomerania]] i [[Silesia]]) varen ser transferides a [[Polònia]], mudant el país cap a l'oest. |
Alemanya, com a país dividit, va encarnar la [[guerra freda]] com cap atre país. L'ocupació del territori per part dels aliats va tindre com a icon al [[mur de Berlín]] i va perdurar més de quatre décades. A pesar de ser un dels països derrotats en la guerra, Alemanya (la [[RFA]]) va iniciar una fulgurant recuperació institucional a partir dels [[anys 1950]] i es va transformar en la tercera potència econòmica a nivell mundial, superant a la [[URSS]], Regne Unit i França, que havien resultat vencedors en el conflicte. | Alemanya, com a país dividit, va encarnar la [[guerra freda]] com cap atre país. L'ocupació del territori per part dels aliats va tindre com a icon al [[mur de Berlín]] i va perdurar més de quatre décades. A pesar de ser un dels països derrotats en la guerra, Alemanya (la [[RFA]]) va iniciar una fulgurant recuperació institucional a partir dels [[anys 1950]] i es va transformar en la tercera potència econòmica a nivell mundial, superant a la [[URSS]], Regne Unit i França, que havien resultat vencedors en el conflicte. | ||
− | Alemanya dona un gir radical en els seus històricament conflictives [[Relacions franc-alemanes|relacions en França]], i | + | Alemanya dona un gir radical en els seus històricament conflictives [[Relacions franc-alemanes|relacions en França]], i després dels [[tractats de Roma]] inicia junt a este país una política d'acostament, que queda plasmada en el “tractat del [[Palau de l'Eliseu|Eliseu]]” de l'any [[1963]]. Des de llavors, les dos nacions han format una dupla que fa front comuna sobre els assunts internacionals. |
Hi ha els qui indiquen que 11 millons d'alemans varen morir en camps de concentració despuix de la segona guerra mundial. | Hi ha els qui indiquen que 11 millons d'alemans varen morir en camps de concentració despuix de la segona guerra mundial. | ||
Llínea 98: | Llínea 99: | ||
== Fi de l'ocupació i reunificació == | == Fi de l'ocupació i reunificació == | ||
{{AP|Reunificació alemana}} | {{AP|Reunificació alemana}} | ||
− | [[Archiu:Deutschland Bundeslaender 1957.png|thumb|280px|Mapa de la divisió en [[ | + | [[Archiu:Deutschland Bundeslaender 1957.png|thumb|280px|Mapa de la divisió en [[Alemània Occidental]] i [[Alemània Oriental]], i [[Berlín Occidental]] en groc.]] |
En [[setembre]] de l'any [[1990]], un més abans de la reunificació alemana, les quatre potències aliades i els dos Estats alemans varen firmar un tractat en [[Moscou]] (Tractat Dos més Quatre) que posava fi als drets i les responsabilitats dels poders aliats respecte a Alemanya. Les forces soviètiques ubicades en l'Alemanya oriental varen completar el seu retir el [[31 d'agost]] de l'any [[1994]] i una semana despuix li varen seguir les forces aliades. [[United States European Command|Únicament soldats nortamericans i britànics]], ubicats en el marc de la [[OTAN]], permaneixen en la República Federal. | En [[setembre]] de l'any [[1990]], un més abans de la reunificació alemana, les quatre potències aliades i els dos Estats alemans varen firmar un tractat en [[Moscou]] (Tractat Dos més Quatre) que posava fi als drets i les responsabilitats dels poders aliats respecte a Alemanya. Les forces soviètiques ubicades en l'Alemanya oriental varen completar el seu retir el [[31 d'agost]] de l'any [[1994]] i una semana despuix li varen seguir les forces aliades. [[United States European Command|Únicament soldats nortamericans i britànics]], ubicats en el marc de la [[OTAN]], permaneixen en la República Federal. | ||
Llínea 104: | Llínea 105: | ||
En la seua calitat de [[Història de l'Unió Europea|Estat fundador]], Alemanya eixercita un paper central en la construcció de la [[Unió Europea]] (UE). Va ser justament el Ministre francés de llinage germànic, [[Robert Schuman]], qui en l'any [[1950]] va pronunciar el [[Declaració Schuman|discurs que, es considera, va assentar les bases de l'Unió]]. | En la seua calitat de [[Història de l'Unió Europea|Estat fundador]], Alemanya eixercita un paper central en la construcció de la [[Unió Europea]] (UE). Va ser justament el Ministre francés de llinage germànic, [[Robert Schuman]], qui en l'any [[1950]] va pronunciar el [[Declaració Schuman|discurs que, es considera, va assentar les bases de l'Unió]]. | ||
− | [[Cronologia de l'Unió Europea|Durant cinc décades]] diferents, mandataris des de [[Konrad Adenauer]] fins a [[Gerhard Schröder]] han participat de manera decidida respalant a l'UE i convertint a | + | [[Cronologia de l'Unió Europea|Durant cinc décades]] diferents, mandataris des de [[Konrad Adenauer]] fins a [[Gerhard Schröder]] han participat de manera decidida respalant a l'UE i convertint a Alemània en el principal promotor de la [[Ampliació de l'Unió Europea|Ampliació de l'Unió]]. |
En l'any [[2001]] es dona el pas més important en matèria d'unió econòmica europea, en la creació de la Moneda Comú de l'UE, l'Euro (€), el valor inicial del qual era de 0,80 marcs ya que es pretenia competir en els mercats en certa ventaja per als productes europeus. Durant cert temps varen coexistir les monedes locals en el € fins que aquelles ([[franc]], [[marc]], [[lira]], [[pesseta]], etc) varen ser definitivament abolides en benefici de la nova moneda única europea. | En l'any [[2001]] es dona el pas més important en matèria d'unió econòmica europea, en la creació de la Moneda Comú de l'UE, l'Euro (€), el valor inicial del qual era de 0,80 marcs ya que es pretenia competir en els mercats en certa ventaja per als productes europeus. Durant cert temps varen coexistir les monedes locals en el € fins que aquelles ([[franc]], [[marc]], [[lira]], [[pesseta]], etc) varen ser definitivament abolides en benefici de la nova moneda única europea. | ||
− | En [[maig]] de l'any [[2005]], el parlament alemà va ratificar el [[Tractat | + | En [[maig]] de l'any [[2005]], el parlament alemà va ratificar el [[Tractat per el que s'establix una Constitució per a Europa]], que es pretenia que entrara en vigor el [[11 de novembre]] de [[2006]], en acabant de que fora ratificat pels Estats membres, pero davant la victòria de el “no” en França i Països Baixos, el cim del CUE del 15 i 16 de juny de 2006 va prendre noves resolucions. |
Es va establir que, durant la presidència del CUE en el primer semestre de [[2007]] a càrrec d'Alemanya, s'elaboraria una proposta sobre la que no es varen fixar detalls. | Es va establir que, durant la presidència del CUE en el primer semestre de [[2007]] a càrrec d'Alemanya, s'elaboraria una proposta sobre la que no es varen fixar detalls. | ||
Llínea 120: | Llínea 121: | ||
* Fulbrook, Mary: A Concise History of Germany, Cambridge University Press 1991, p. 97. ISBN 0-521-54071-2 | * Fulbrook, Mary: A Concise History of Germany, Cambridge University Press 1991, p. 97. ISBN 0-521-54071-2 | ||
− | == | + | == Vínculs externs == |
* [http://www.rootsweb.com/~deubadnw/history/maps/maps.htm Mapes històrics] | * [http://www.rootsweb.com/~deubadnw/history/maps/maps.htm Mapes històrics] | ||