Edició de «Ch (dígraf)»
Anar a la navegació
Anar a la busca
Advertencia: No has iniciat sessió. La teua direcció IP serà visible públicament si realises qualsevol edició. Si inicies sessió o crees un conte, les teues edicions s'atribuiran al teu nom d'usuari, junt en atres beneficis.
Pot desfer-se la modificació. Per favor, revisa la comparació més avall per a assegurar-te que es lo que vols fer; llavors deixa els canvis per a la finalisació de la desfeta de l'edició.
Revisió actual | El teu text | ||
Llínea 1: | Llínea 1: | ||
− | + | El dígraf '''ch''' és un [[grafema]] de l'[[alfabet valencià]] amprat també en diverses llengües, adaptat a les necessitats de l'idioma. El seu nom és '''che''' o '''ce hac'''. L'origen d'este grup consonàntic se remunta a l'us que feyen els llatins en les transcripcions del grec de la lletra [[khi]] (Χ) el so de la qual no existia en llatí. | |
− | El dígraf '''ch''' és un [[grafema]] de l'[[alfabet valencià]] amprat també en diverses llengües, adaptat a les necessitats de l'idioma. El seu nom és '''che''' o '''ce hac'''. L' | ||
És considerat com a lletra en els alfabets [[bielorrús]] —en la seua modalitat [[łacinka]]—, [[eslovac]], [[chec]], [[bretó]], [[còrnic]], [[galés]], [[castellà]], [[chamorro]] i [[quèchua]]. En [[vietnamita]] i en [[castellà]] fon també considerada com a lletra encara que esta pràctica ya no és gens comuna. | És considerat com a lletra en els alfabets [[bielorrús]] —en la seua modalitat [[łacinka]]—, [[eslovac]], [[chec]], [[bretó]], [[còrnic]], [[galés]], [[castellà]], [[chamorro]] i [[quèchua]]. En [[vietnamita]] i en [[castellà]] fon també considerada com a lletra encara que esta pràctica ya no és gens comuna. | ||
− | |||
− | |||
== Història == | == Història == | ||
− | En valencià, abans de que es fixara l'ortografia a l'inici del | + | En valencià, abans de que es fixara l'ortografia a l'inici del sigle XX, la combinació ''ch'' s'usava freqüentment en posició final de paraules: ''conech, magnífich, llach'' en lloc de ''conec, magnífic, llac''. En l'actualitat és una grafia antiquada que encara es troba residualment en posició final de certs llinages i noms propis i que equival al grafema [[C|ce]] de l'us general: ''Blanch, Antich, March'' en lloc de ''Blanc, Antic, Marc''. També fon amprada en algunes paraules d'orige grec, com ara ''chimera, chor'', que actualment corresponen a ''quimera'' i ''cor'' respectivament. |
− | + | També s'usa, sobretot a partir del sigle XX, per a representar el sò [ʧ] com en la paraula chiquet, excepte a final de paraule, llavors s'usa el dígraf [[Ig (dígraf)|ig]] | |
== Fonètica == | == Fonètica == | ||
− | En valencià actualment representa el sò [ʧ] a principi i a mitan paraula (chiquet, pancha), quan este sò va a final de paraula s'escriu [[Ig (dígraf)|ig]] (mig, faig). El dígraf che a final de paraula es pronuncia com la lletra [[K|ca]], pero a soles se gasta en noms propis i llinages | + | En valencià actualment representa el sò [ʧ] a principi i a mitan de paraula (chiquet, pancha), quan este sò va a final de paraula s'escriu [[Ig (dígraf)|ig]] (mig, faig). El dígraf che a final de paraula es pronuncia com la lletra [[K|ca]], pero a soles se gasta en noms propis i llinages. |
== Ortografia == | == Ortografia == | ||
=== S'escriu che === | === S'escriu che === | ||
* En sò de [ʧ] (chic): | * En sò de [ʧ] (chic): | ||
− | # Inicial i interior de paraula entre vocals i darrere de consonants: | + | # Inicial i interior de paraula entre vocals i darrere de consonants: chufa, Chirivella, clòchina, archiu. |
# En final de paraula escriurem IG o G (vore [[G|ge]]). | # En final de paraula escriurem IG o G (vore [[G|ge]]). | ||
* En sò de [k] (March): | * En sò de [k] (March): | ||
− | # En posició final de paraula, en els pobles i llinages que tenen per tradició: | + | # En posició final de paraula, en els pobles i llinages que tenen per tradició: Albuixech, Albiach, Alberich, Doménech. |
== Vore també== | == Vore també== | ||
Llínea 26: | Llínea 23: | ||
* [[Dígraf]] | * [[Dígraf]] | ||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
[[Categoria:Llingüística]] | [[Categoria:Llingüística]] | ||
Llínea 37: | Llínea 28: | ||
[[Categoria:Gramàtica del valencià]] | [[Categoria:Gramàtica del valencià]] | ||
[[Categoria:Lletres de l'alfabet valencià]] | [[Categoria:Lletres de l'alfabet valencià]] | ||
− |