Llínea 1: |
Llínea 1: |
− | Els valencians sempre han tingut una consciència idiomàtica clara, la [[llengua valenciana]], que és una llengua neollatina, en un substrat ibèric determinant, que evolucionà a partir del [[llatí]] vulgar en terres valencianes que, com les atres llengües peninsulars, primer conegué una aportació germànica i més tart una intensa arabisació durant la dominació musulmana peninsular i que, en major o menor mida, es mantingué pels mossàraps valencians (el mossàrap, llengua constituïda per diferents dialectes aromançats, derivats del llatí vulgar i en influència de l'àrap, que es parlava en l'històric [[Regne de Valéncia]]) fins a la conquista de les terres valencianes per [[Jaume I]], moment en que experimentà una aportació definitiva per part dels nous pobladors procedents d'Aragó, Catalunya, Occitània, Navarra, Castella… sense oblidar que existien judeus i àraps en el territori i que convixqueren llarc temps en la població cristiana dominant. | + | [[Archiu:Extensiovalencià.jpg|thumb|250px|Extensió de l'idioma valencià]] |
| + | |
| + | Els valencians sempre han tengut una consciència idiomàtica clara, la [[llengua valenciana]], que és una llengua neollatina, en un substrat ibèric determinant, que evolucionà a partir del [[llatí]] vulgar en terres valencianes que, com les atres llengües peninsulars, primer conegué una aportació germànica i més tart una intensa arabisació durant la dominació musulmana peninsular i que, en major o menor mida, es mantingué pels mossàraps valencians (el mossàrap, llengua constituïda per diferents dialectes aromançats, derivats del llatí vulgar i en influència de l'àrap, que es parlava en l'històric [[Regne de Valéncia]]) fins a la conquista de les terres valencianes per [[Jaume I]], moment en que experimentà una aportació definitiva per part dels nous pobladors procedents d'Aragó, Catalunya, Occitània, Navarra, Castella… sense oblidar que existien judeus i àraps en el territori i que convixqueren llarc temps en la població cristiana dominant. |
| | | |
| [[Jaume I]], al conquistar pacíficament la [[ciutat de Valéncia]] en la redacció dels [[Furs]]: ''Per a que els valencians de tot el regne els entenguen i puguen complir-los'', va ordenar que es traduïren a la llengua que el poble parlava: el [[Romanç|romanç]]. | | [[Jaume I]], al conquistar pacíficament la [[ciutat de Valéncia]] en la redacció dels [[Furs]]: ''Per a que els valencians de tot el regne els entenguen i puguen complir-los'', va ordenar que es traduïren a la llengua que el poble parlava: el [[Romanç|romanç]]. |
Llínea 6: |
Llínea 8: |
| | | |
| == Antecedents == | | == Antecedents == |
| + | {{AP|Furs de Valencia}} |
| + | [[Jaume I]], al conquistar la [[ciutat de Valéncia]] en la redacció dels [[Furs]]: ''Per a que els valencians de tot el regne els entenguen i puguen complir-los'', va ordenar que es traduïren a la llengua que el poble parlava: el [[Romanç|romanç]]. |
| | | |
− | [[Jaume I]], al conquistar pacíficament la [[ciutat de Valéncia]] en la redacció dels [[Furs]]: ''Per a que els valencians de tot el regne els entenguen i puguen complir-los'', va ordenar que es traduïren a la llengua que el poble parlava: el [[Romanç|romanç]].
| + | {{Cita|''Nom que rep el valencià en els Furs del Regne de Valéncia, que foren escrits originàriament en llatí i posteriorment arromançats, és dir, traduïts al romanç “Aquest fur adoba e romança lo senyor rey”; en ells podem trobar més de cent voltes esta expressió “arromançat per lo senyor rey”, i en ells es parla clarament de romanç quan es diu: “Los iutges en romanç diguen les sentències que donaran…”. El nom de romanç perdurarà algun temps fins a ser substituït definitivament per la denominació llengua valenciana o valencià; no obstant, encara coeja en un autor del sigle XV com Jaume Roig, que en la seua obra el Spill diu que: “Serà en romanç, / noves rimades,/ ……..al pla teixides, / de l’algemia / e parleria / dels de Paterna, /torrent, Soterna…”''|Pròlec del [[Diccionari General de la Llengua Valenciana]] (Valéncia, 2010). [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV)}} |
− | | |
− | {{Cita|''Nom que rep el valencià en els Furs del Regne de Valéncia, que foren escrits originàriament en llatí i posteriorment arromançats, és dir, traduïts al romanç “Aquest fur adoba e romança lo senyor rey”; en ells podem trobar més de cent voltes esta expressió “arromançat per lo senyor rey”, i en ells es parla clarament de romanç quan es diu: “Los iutges en romanç diguen les sentències que donaran…”. El nom de romanç perdurarà algun temps fins a ser substituït definitivament per la denominació llengua valenciana o valencià; no obstant, encara coeja en un autor del sigle XV com Jaume Roig, que en la seua obra el Spill diu que: “Serà en romanç, / noves rimades,/ ……..al pla teixides, / de l’algemia / e parleria / dels de Paterna, /torrent, Soterna…”''|Pròlec del Diccionari General de la Llengua Valenciana (Valéncia, 2010). Real Acadèmia de Cultura Valencina (RACV)}} | |
| | | |
| {{Cita|''En el procés històric de l'identificació onomàstica i específica 'valenciana' aplicada ad este 'romanç valencià' podem establir les següents etapes: | | {{Cita|''En el procés històric de l'identificació onomàstica i específica 'valenciana' aplicada ad este 'romanç valencià' podem establir les següents etapes: |
Llínea 17: |
Llínea 19: |
| 2ª Consolidació. (Des de 1395 a 1474). Comprén els regnats de Martí l'Humà (1395-1410); l'Interregne fins al Compromís de Casp (1412), i els regnats de Ferrando I d'Antequera (1412-1416), Alfons el Magnànim (1416-1458) i Joan II (1458-1479). | | 2ª Consolidació. (Des de 1395 a 1474). Comprén els regnats de Martí l'Humà (1395-1410); l'Interregne fins al Compromís de Casp (1412), i els regnats de Ferrando I d'Antequera (1412-1416), Alfons el Magnànim (1416-1458) i Joan II (1458-1479). |
| | | |
− | 3ª Puixança. (Des de 1474 a 1523). Periodo que s'estén des de l'aparició del primer llibre lliterari imprés en Valéncia fins a la sofocació de la sublevació de les Germanies. Comprén el final del regnat de Joan II (1458-1479); el de Fernando el Catòlic (1479-1516) i part del regnat de Carles I d´Espanya (1516-1556). | + | 3ª Puixança. (Des de 1474 a 1523). Periodo que s'estén des de l'aparició del primer llibre lliterari imprés en Valéncia fins a la sofocació de la sublevació de les Germanies. Comprén el final del regnat de Joan II (1458-1479); el de Fernando el Catòlic (1479-1516) i part del regnat de Carles I d'Espanya (1516-1556). |
| | | |
− | Els escritors valencians baix migevals s'expressen, i així ho fan constar, en múltiples ocasions, en 'llengua valenciana' particularisada i singularisada, perque constituïa un sistema llingüístic en alt grau de nivellació i capaç d'establir una forta tradició lliteraria.''|''Identificació onomàstica valenciana'' (Valéncia Hui, 25.4.2008). José Vte. Gómez Bayarri.}} | + | Els escritors valencians baix migevals s'expressen, i així ho fan constar, en múltiples ocasions, en 'llengua valenciana' particularisada i singularisada, perque constituïa un sistema llingüístic en alt grau de nivellació i capaç d'establir una forta tradició lliteraria.''|''Identificació onomàstica valenciana'' (Valéncia Hui, 25.4.2008). [[José Vicente Gómez Bayarri|José Vte. Gómez Bayarri]]}} |
| + | |
| + | === El Llemosí === |
| + | {{AP|Llemosí}} |
| + | Durant el regnat d'[[Isabel II]] s'oficialisa l'ensenyança obligatòria del [[Castellà|castellà]]. A través de la que es denominarà “llei Moyano” ([[1857]]), s'establixen les pautes llegislatives per a l'ensenyança en castellà, en marginació absoluta de les llengües vernàcules. |
| + | |
| + | És el moment de reivindicar la llibertat individual i llingüística, i posar en marcha la [[Renaixença valenciana|Renaixença]], que ya l'havia iniciat [[Carlos Ros|Carles Ros]] alvançant-se als catalans en casi cent anys, i tornar a la [[llengua valenciana]] els usos lliteraris cults lligats a una consciència nacional. |
| + | |
| + | El buscar l'unió i la força, per part dels escritors, front a les llengües de l'estat –[[Francés|francés i castellà]]–, feu que molts “romàntics”, equivocadament, nomenaren [[Llemosí|llemosina]] al conjunt de llengües parlades en el sur de [[França]] (Oc) i part d'[[Espanya]]. Tal denominació –llemosina–, no va contar en el beneplàcit de tots, encara que per “corporativisme” molts l'ampraren. |
| + | |
| + | De fet, baix el pretext de nomenar “tots” llemosina al tronc comú de la llengua, fon l'inici per a que els catalans, començaren a substituir-ho, simplement, per llengua catalana, dins de l'estratègia que ya s'estava maquinant per a l'unificació de les llengües valenciana i catalana. |
| + | |
| + | Ho denuncià [[Teodor Llorente]] en un artícul publicat en ''[[Las Provincias]]'', el 25.8.1868: |
| + | |
| + | {{Cita|''No tiene razón “La Montaña de Monserrat” al proponer que dejemos de llamar á nuestra lengua materna con el nombre que nuestros padres le han dado y que nosotros seguimos dándole''}} |
| + | |
| + | Encara que uns atres anaven més allà, i denunciaven clarament lo que s'amagava baix la denominació “llemosina” i preferien aclarir-ho. És el cas de L. de Ontalvilla (pseudònim del retor Pascual Boronat), que redactà a instàncies de [[Faustí Barberà]], el "Llenguage dels valencians", dins de Conversacions històric-familiars sobre la Regió Valenciana, que se publicava en ''El Abuelito'' ([[1899]]): |
| + | |
| + | {{Cita|''La lengua valenciana, que algunos desprecian hasta el punto de llamarla dialecto, es muy semejante á la catalana, pero distinta de ella, ora se la considere histórica y lexicológicamente, ora en su aspecto filosófico...''}} |
| + | |
| + | I uns atres, ya sense cap tipo de tapuços, denunciaven l'autèntica suplantació llingüística, baix l'excusa del “llemosí”, com indicava el mestre nacional de Xàtiva Ventura Pascual i Beltran, en el seu llibre ''El valenciano en las escuelas y en la vida social'' ([[1909]]): |
| + | |
| + | {{Cita|''El catalans se riuen y yo me ric també, dels que diuen qu’están en llemosí certes poesías escrites en un lenguaje, que li té mes resemblanza al catalá que al valenciá qu’ara parlem. Yo crec que tant de mal li fa al valencià eixa manera d’escriure tan arcaica, com la “jepeta” del castellanismo… eixa afició al arcaisme va perdent partidaris en Catalunya, com ací, se deu pedre la manía d’esciure en lo que malament es diu “llemosí”, que no es més que català.''}} |
| | | |
| === La Renaixença === | | === La Renaixença === |
| + | {{AP|Renaixença}} |
| + | [[Image:Brevecros.jpg|thumb|250px|Portada del "Breve Diccionario Valenciano-Castellano" de l'any [[1739]] de [[Carles Ros]]]] |
| | | |
− | Entre 1870 i 1930 el [[Regne de Valéncia]] viu un periodo d'esplendor soles comparable en el [[Sigle d'Or]] en el qual se recuperaren les senyes d'identitat valencianes que en eixos sigles passats s'havien intentat llevar. | + | Entre els anys [[1870]] i [[1930]] el [[Regne de Valéncia]] viu un periodo d'esplendor soles comparable en el [[Sigle d'Or]] en el qual se recuperaren les senyes d'identitat valencianes que en eixos sigles passats s'havien intentat llevar. |
| | | |
− | La [[Renaixença valenciana|Renaixença]], com moltes atres coses pioneres en Valéncia (el paper, l'imprenta, el primer llibre imprés en la Península Ibèrica, la traducció de la Bíblia, vocabularis, gramàtiques, diccionaris, la primera lletra de canvi, lleis de la mar, l'hospital d´ignocents, folls i orats, etc.) va florir primer en el [[Regne de Valéncia]], com a paladí, que va ser, sempre, del progrés. | + | La [[Renaixença valenciana|Renaixença]], com moltes atres coses pioneres en Valéncia (el paper, l'imprenta, el primer llibre imprés en la Península Ibèrica, la traducció de la Bíblia, vocabularis, gramàtiques, diccionaris, la primera lletra de canvi, lleis de la mar, l'hospital d'ignocents, folls i orats, etc.) va florir primer en el [[Regne de Valéncia]], com a paladí, que va ser, sempre, del progrés. |
| | | |
| Recordem que el primer diccionari d'una llengua romanç (escrit l'any [[1472]] i imprés el 3 d'octubre de [[1489]] en la ciutat italiana de [[Venècia]]) és el [[Liber Elegantiarum]] del notari valencià [[Joan Esteve]], Joannis Stephani, nom en que firma en el colofó de la seua obra. | | Recordem que el primer diccionari d'una llengua romanç (escrit l'any [[1472]] i imprés el 3 d'octubre de [[1489]] en la ciutat italiana de [[Venècia]]) és el [[Liber Elegantiarum]] del notari valencià [[Joan Esteve]], Joannis Stephani, nom en que firma en el colofó de la seua obra. |
Llínea 31: |
Llínea 57: |
| Va ser el notari valencià [[Carles Ros]], ya en la segona mitat del [[sigle XVIII]], qui inicia els primers passos de la [[Renaixença valenciana|Renaixença]], en la recuperació de la llengua autòctona: la [[llengua valenciana]]. Carles Ros, edità en [[1739]] el ''Breve Diccionario Valenciano-castellano'' i en [[1764]] el ''Diccionario Valenciano-castellano''. | | Va ser el notari valencià [[Carles Ros]], ya en la segona mitat del [[sigle XVIII]], qui inicia els primers passos de la [[Renaixença valenciana|Renaixença]], en la recuperació de la llengua autòctona: la [[llengua valenciana]]. Carles Ros, edità en [[1739]] el ''Breve Diccionario Valenciano-castellano'' i en [[1764]] el ''Diccionario Valenciano-castellano''. |
| | | |
− | Podem citar atres diccionaris, com: Els manuscrits de [[Manuel Joaquim Sanelo]] (1760-1827) d'un diccionari compost de dos parts, ''Ensayo de Diccionario de Lemosín y Valenciano antiguo y moderno al castellano'' i un Diccionari Valencià-Castellà. [[Justo Pastor Fuster]] en 1827 escriu un ''Breve vocabulario valenciano y castellano de las voces más oscuras y antiguas''. [[Luis Lamarca]] en el seu ''Ensayo de un diccionario Valenciano-castellano'' de 1851. Pero en el sigle XIX la lexicografia valenciana conegué obres ben importants com la de l'advocat valencià [[Josep Escrig i Martínez]] ''Diccionario Valenciano-Castellano'' de 1851, que el reeditarà en 1887, aumentat i corregit per [[Constantí Llombart]] o el Diccionari general Valencià-Castellà per [[Joaquím Martí i Gadea]] de l'any 1891. | + | Podem citar atres diccionaris, com: Els manuscrits de [[Manuel Joaquim Sanelo]] ([[1760]]-[[1827]]) d'un diccionari compost de dos parts, ''Ensayo de Diccionario de Lemosín y Valenciano antiguo y moderno al castellano'' i un Diccionari Valencià-Castellà. [[Justo Pastor Fuster]] en 1827 escriu un ''Breve vocabulario valenciano y castellano de las voces más oscuras y antiguas''. [[Luis Lamarca]] en el seu ''Ensayo de un diccionario Valenciano-castellano'' de [[1851]]. Pero en el [[sigle XIX]] la lexicografia valenciana conegué obres ben importants com la de l'advocat valencià [[Josep Escrig i Martínez]] ''Diccionario Valenciano-Castellano'' de 1851, que el reeditarà en 1887, aumentat i corregit per [[Constantí Llombart]] o el Diccionari general Valencià-Castellà per [[Joaquím Martí i Gadea]] de l'any [[1891]]. |
| | | |
| La Renaixença va ser un moviment lliterari, cultural i social en el que destacaren personages com [[Constantí Llombart]], [[Teodor Llorente]] i [[Vicent Blasco Ibáñez]], entre atres, en el món lliterari. Casi cent anys més tart, els catalans iniciarien la seua Renaixença. | | La Renaixença va ser un moviment lliterari, cultural i social en el que destacaren personages com [[Constantí Llombart]], [[Teodor Llorente]] i [[Vicent Blasco Ibáñez]], entre atres, en el món lliterari. Casi cent anys més tart, els catalans iniciarien la seua Renaixença. |
| | | |
− | L'any 1878 naix l'entitat cultural valenciana [[Lo Rat Penat]] per iniciativa de Constantí Llombart, dedicada a la promoció, defensa, ensenyança i difusió de la llengua i cultura valencianes.
| + | En l'any [[1878]] naix l'entitat cultural valenciana [[Lo Rat Penat]] per iniciativa de Constantí Llombart, dedicada a la promoció, defensa, ensenyança i difusió de la llengua i cultura valencianes. |
| | | |
| A finals del [[sigle XIX]] tant en [[Catalunya]] com en les [[Illes Balears]] i en [[Comunitat Valenciana|Valéncia]], existia una gran anarquia en materia d'ortografia. En no tindre cap sistema ortogràfic acceptat per cada una d'estes regions, cada ú escrivia segons son propi criteri. | | A finals del [[sigle XIX]] tant en [[Catalunya]] com en les [[Illes Balears]] i en [[Comunitat Valenciana|Valéncia]], existia una gran anarquia en materia d'ortografia. En no tindre cap sistema ortogràfic acceptat per cada una d'estes regions, cada ú escrivia segons son propi criteri. |
| | | |
− | La primera tentativa de normalisació de l'escritura per a Catalunya va sorgir per iniciativa, dels propis catalans, allà per l´any [[1891]], a l´entorn de la revista barcelonesa ''L´Avenç''. En aquelles hores els que intentaven la regularisació de dita escritura, entre els quals figurava [[Pompeu Fabra]], futur artífex de la normalisació artificial de la [[llengua catalana]], no pretenien absorbir les llengües [[llengua valenciana|valenciana]] i [[llengua balear|balear]], unificant-les en la catalana, sino simplement resoldre el seu propi problema de normalisació de l´ortografia, prenent com a base per a tota Catalunya, la modalitat llingüística de [[Barcelona]] (el barceloní), diferent a la de les atres comarques catalanes. | + | La primera tentativa de normalisació de l'escritura per a Catalunya va sorgir per iniciativa, dels propis catalans, allà per l'any [[1891]], a l'entorn de la revista barcelonesa ''L´Avenç''. En aquelles hores els que intentaven la regularisació de dita escritura, entre els quals figurava [[Pompeu Fabra]], futur artífex de la normalisació artificial de la [[llengua catalana]], no pretenien absorbir les llengües [[llengua valenciana|valenciana]] i [[llengua balear|balear]], unificant-les en la catalana, sino simplement resoldre el seu propi problema de normalisació de l'ortografia, prenent com a base per a tota Catalunya, la modalitat llingüística de [[Barcelona]] (el barceloní), diferent a la de les atres comarques catalanes. |
| | | |
− | Una unitat ortogràfica per als idiomes català, valencià i mallorquí, la consideraven en aquell temps ''impossible perque és contra natura'' (Revista l´Avenç, 31 de març de 1891), el jove ingenier cubà Pompeu Fabra i Poch, Jaume Massó i Torrents i Joaquím Casas i Carbó. Xavier Casp, en el pròlec del llibre de Benjamín Agulló sobre la biografia de Lluís Fullana Mira (Valéncia, 1998), afegix la cita i comenta: ''Clar que açò últim ho han ofegat en el maremàgnum dels anys.'' | + | Una unitat ortogràfica per als idiomes català, valencià i mallorquí, la consideraven en aquell temps ''impossible perque és contra natura'' (Revista l'Avenç, [[31 de març]] de [[1891]]), el jove ingenier cubà [[Pompeu Fabra]] i Poch, Jaume Massó i Torrents i Joaquím Casas i Carbó. [[Xavier Casp]], en el pròlec del llibre de Benjamín Agulló sobre la biografia de [[Lluís Fullana Mira]] (Valéncia, 1998), afegix la cita i comenta: ''Clar que açò últim ho han ofegat en el maremàgnum dels anys.'' |
| | | |
| Aixina que, els escritors de ''L´Avenç'' establiren per a Catalunya unes normes ortogràfiques que encara varen ser posteriorment suavisades per Pompeu Fabra. Se publicaren en [[1913]] per l'[[Institut d'Estudis Catalans]] (IEC), radicat en Barcelona, i se les considerà definitives i inamovibles a finals de [[1917]]. Són les que estan actualment en vigor. | | Aixina que, els escritors de ''L´Avenç'' establiren per a Catalunya unes normes ortogràfiques que encara varen ser posteriorment suavisades per Pompeu Fabra. Se publicaren en [[1913]] per l'[[Institut d'Estudis Catalans]] (IEC), radicat en Barcelona, i se les considerà definitives i inamovibles a finals de [[1917]]. Són les que estan actualment en vigor. |
| | | |
− | A principis de sigle XX, l'any [[1906]], se celebra en Barcelona, el primer Congrés de Cultura Catalana. L'home encarregat de dur a cap este important event va ser Mossén Alcover, el canonge mallorquí a qui mes tart li varen agrair tota la seua llavor filològica furtant-li la calaixera, on guardava milers de paraules arreplegades per a dur a cap la seua gran obra diccionarial - el [[Diccionari català-valencià-balear]] (DCVB), un proyecte iniciat l'any [[1900]] -, i enviant-lo a les Illes balears, des d'on venia. Els resultats del congrés se tingueren per molt afalagadors; aixina que, arrancant d'esta fita important començà seriament l'idea d'un catalanisme integrador. | + | A principis de [[sigle XX]], en l'any [[1906]], se celebra en [[Barcelona]], el primer Congrés de Cultura Catalana. L'home encarregat de dur a cap este important event va ser Mossén Alcover, el canonge mallorquí a qui més tart li varen agrair tota la seua llavor filològica furtant-li la calaixera, on guardava milers de paraules arreplegades per a dur a cap la seua gran obra diccionarial - el [[Diccionari català-valencià-balear]] (DCVB), un proyecte iniciat en l'any [[1900]] -, i enviant-lo a les Illes balears, des d'a on venia. Els resultats del congrés se tingueren per molt afalagadors; aixina que, arrancant d'esta fita important començà seriament l'idea d'un catalanisme integrador. |
| + | |
| + | Mossén Alcover, qui se va morir sense acceptar-la, dia: ''...certs revetlers, que sostenen la desbaratada i sublevadora tesi de que el català de Barcelona ha de ser la norma i la llei la cifra del bon català... i tot lo altre ha de ser mirat i dejectat com a repussai, com a morques, com a dialecte pudent, corromput i tirador i que no tè per a on agafar.'' |
| + | |
| + | L'idea fonamental era convertir a totes les terres de parla romànica de les afores, en catalanes, d'este modo l'unitat buscada per a la composició de la ''Gran Catalunya'', fon la consigna i la meta. El pensament de tots els principals components del moviment com Rovira i Virgili, Almirall, Víctor Alba i, especialment, el president de la Diputació de Barcelona, [[Prat de la Riba]], no era atre que l'expansió. Prat de la Riba fundaria l'any 1907 l'[[Institut d'Estudis Catalans]], una institució catalana privada que s'encarregaria de tots els assunts de la llengua catalana. |
| | | |
− | Mossén Alcover, qui se va morir sense acceptar-la, dia: ''...certs revetlers, que sostenen la desbaratada i sublevadora tesi de que el català de Barcelona ha de ser la norma i la llei la cifra del bon català... i tot lo altre ha de ser mirat i dejectat com a repussai, com a morques, com a dialecte pudent, corromput i tirador i que no tè per on agafar.''
| + | L'escritor i polític catalaniste Enric Prat de la Riba i Sarrà (Castelltersol, [[1870]]-[[1917]]), digué: |
| | | |
− | L'idea fonamental era convertir a totes les terres de parla romànica de les afores, en catalanes, d'este modo l'unitat buscada per a la composició de la ''Gran Catalunya'', fon la consigna i la meta. El pensament de tots els principals components del moviment com Rovira i Virgili, Almirall, Víctor Alba i, especialment, el president de la Diputació de Barcelona, [[Prat de la Riba]], no era atre que l'expansió. Prat de la Riba fundaria l´any 1907 l'[[Institut d'Estudis Catalans]], una institució catalana privada que s'encarregaria de tots els assunts de la llengua catalana.
| + | {{Cita|''… hagamos como los ingleses con su Gran Bretaña, flor de imperio que está a punto de surgir; hablemos de la Cataluña grande, que no es el Principado solamente, ni Mallorca, ni el Rossellón, ni Valencia, sinó Valencia y Mallorca y el Principado y el Rossellón y todos a una. Todos somos unos, todos somos catalanes. [...] y para llevar a cabo esta filosofía, hay que dominar por la fuerza de la cultura, servida y sostenida por la fuerza material; es el imperialismo moderno, el imperialismo integral, el de las grandes razas fuertes de ahora.''}} (Del llibre ''Nacionalismo catalán. Una gran farsa''. Michael Braveheart. Centro Cultural Mallorqui. ([[Palma de Mallorca]], [[2003]]) |
| | | |
− | L'escritor i polític catalaniste, Enric Prat de la Riba i Sarrà (Castelltersol, 1870-1917), digué: | + | L'euforia del catalanisme anà pujant sa temperatura inicial, fins a l'extrem de que ya en l' any [[1911]], s'abocaven frases que van descubrint-nos la patètica apetència expansionista, basada sobre una unitat llingüística interesada, partidista i invasora, en la que sempre són els catalans els que més manen. Prat escriu en el seu llibre ''Graeter Catalonia'': |
| | | |
− | {{Cita|''… hagamos como los ingleses con su Gran Bretaña, flor de imperio que está a punto de surgir; hablemos de la Cataluña grande, que no es el Principado solamente, ni Mallorca, ni el Rossellón, ni Valencia, sinó Valencia y Mallorca y el Principado y el Rossellón y todos a una. Todos somos unos, todos somos catalanes. [...] y para llevar a cabo esta filosofía, hay que dominar por la fuerza de la cultura, servida y sostenida por la fuerza material; es el imperialismo moderno, el imperialismo integral, el de las grandes razas fuertes de ahora.''}} (Del llibre ''Nacionalismo catalán. Una gran farsa''. Michael Braveheart. Centro Cultural Mallorqui. (Palma de Mallorca, 2003) | + | {{Cita|''...la personalitat catalana ya no acaba en les fronteres de la nostra provincia, sino que va més alla, hasta tocar les palmeres de Murcia i, travesant la mar, florix en els cels de Mallorca... Parlem, puix, de la Catalunya gran, que no es sol el principat, ni Mallorca, ni el Roselló, ni Valencia, sino Valencia i Mallorca i el principat i el Roselló, tots a la vegada. Tots som uns, tots som catalans.''}} |
| | | |
− | L'euforia del catalanisme anà pujant sa temperatura inicial, fins a l'extrem de que ya en l' any 1911, s'abocaven frases que van descubrint-nos la patètica apetència expansionista, basada sobre una unitat llingüística interesada, partidista i invasora, en la que sempre son els catalans els que més manen. Prat escriu en el seu llibre ''Graeter Catalonia'':
| + | Antoni Rovira i Virgili ([[Tarragona]], [[1882]] - [[Perpinyà]], [[1949]]), periodiste i polític catalaniste, membre de ERC, en l'any [[1915]], digué: |
| | | |
− | {{Cita|''...la personalitat catalana ya no acaba en les fronteres de la nostra provincia, sino que va mes alla, hasta tocar les palmeres de Murcia i, travesant la mar, florix en els cels de Mallorca... Parlem, puix, de la Catalunya gran, que no es sol el principat, ni Mallorca, ni el Roselló, ni Valencia, sino Valencia i Mallorca i el principat i el Roselló, tots a la vegada. Tots som uns, tots som catalans.''}} | + | {{Cita|''Quan el domini geografic d'un idioma nacional està netament delimitat, coincidix, en efecte, en el territori d'esta nacionalitat. (…) Units pel comu orige, per la comu historia i pel comu llenguage, els catalans, els valencians, els mallorquins, els rossellonencs son un mateix poble, una nacio unica. (…) I hui, en Catalunya, ya no es diu molt valencians i mallorquins, sino catalans de Valencia i catalans de Mallorca. (…) Les Isles Balears son la Catalunya insular, com el Principat i el Regne de Valencia son la Catalunya peninsular, com el departament francés dels Pirineus Occidentals es la Catalunya ultrapirenaica. [El catalanisme] es completa i fondament pancatalaniste. (…) L'arraïl mes profunda del pancatalanisme es induptablement la comunitat de l'idioma. Perque l'idioma es el llaç viu que unix a tots els catalans de l'ampla Catalunya nacional (…) Per la comunitat de l'idioma s'arribarà a la futura unitat politica.''}} (Del llibre ''El nacionalismo catalán'' (Barcelona, 1915) per Rovira i Virgili) |
| | | |
− | Antoni Rovira i Virgili (Tarragona, 1882 - Perpinyà, 1949), periodiste i polític catalaniste, membre de ERC, l'any 1915, digué:
| + | En l'any [[1910]] [[Josep Nebot Pérez|Josep Nebot]] ([[Vilarreal]], [[1853]] - Valéncia, [[1914]]) ya denunciava la catalanisació i castellanisació de la [[llengua valenciana]]: |
| | | |
− | {{Cita|''Quan el domini geografic d'un idioma nacional està netament delimitat, coincidix, en efecte, en el territori d'esta nacionalitat. (…) Units pel comu orige, per la comu historia i pel comu llenguage, els catalans, els valencians, els mallorquins, els rossellonencs son un mateix poble, una nacio unica. (…) I hui, en Catalunya, ya no es diu molt valencians i mallorquins, sino catalans de Valencia i catalans de Mallorca. (…) Les Isles Balears son la Catalunya insular, com el Principat i el Reine de Valencia son la Catalunya peninsular, com el departament frances dels Pirineus Occidentals es la Catalunya ultrapirenaica. [El catalanisme] es completa i fondament pancatalaniste. (…) L'arraïl mes profunda del pancatalanisme es induptablement la comunitat de l'idioma. Perque l'idioma es el llaç viu que unix a tots els catalans de l'ampla Catalunya nacional (…) Per la comunitat de l'idioma s'arribarà a la futura unitat politica.''}} (Del llibre ''El nacionalismo catalán'' (Barcelona, 1915) per Rovira i Virgili) | + | {{Cita|''... los valencianos tenemos ya de antiguo nuestra lengua escrita propia y especial, y no se comprende siendo la cosa tan clara, que vayan los escritores valencianos dando tumbos y resbalones; unos echándose francamente en brazos de la Academia Española y aceptando para el valenciano les reglas ortográficas dictadas por ésta para el castellano; y otros haciendo algo mucho peor: adoptando en sus escritos no ya la ortografía, sino hasta la analogía y la sintaxis catalana, jurando, no obstante, y perjurando que escriben en valenciano puro y castizo.''}} |
| | | |
− | L'any [[1910]] [[Josep Nebot Pérez|Josep Nebot]] ([[Vilarreal]], 1853-1914) ya denunciava la catalanisació i castellanisació de la llengua valenciana:
| + | El farmacèutic i bibliotecari vilarrealenc [[Josep Nebot]], va escriure el llibre ''Tratado de Ortografía Valenciana Clásica'', en l'any [[1910]], 22 anys abans de les [[Normes de Castelló|bases ortogràfiques del 32 o de Castelló]], i ho va fer en castellà per a facilitar la seua difusió, ya que comentava: {{Cita|en todas las escuelas públicas y privadas del reino de Valencia se enseña á leer y á escribir en castellano}} |
| | | |
− | {{Cita|... los valencianos tenemos ya de antiguo nuestra lengua escrita propia y especial, y no se comprende siendo la cosa tan clara, que vayan los escritores valencianos dando tumbos y resbalones; unos echándose francamente en brazos de la Academia Española y aceptando para el valenciano les reglas ortográficas dictadas por ésta para el castellano; y otros haciendo algo mucho peor: adoptando en sus escritos no ya la ortografía, sino hasta la analogía y la sintaxis catalana, jurando, no obstante, y perjurando que escriben en valenciano puro y castizo.}}
| + | El gran patrici castellonenc [[Gaeta Huguet i Breva|Gaetà Huguet i Breva]] ([[Castelló]], [[1848]]-[[1926]]) denunciava les intencions dels pancatalanistes, dient: |
| | | |
− | El farmacèutic i bibliotecari vilarrealenc, Josep Nebot, va escriure el llibre ''Tratado de Ortografía Valenciana Clásica'', l'any 1910, 22 anys abans de les bases ortogràfiques del 32 o de Castelló, i ho va fer en castellà per a facilitar la seua difusió, ya que comentava: {{Cita|en todas las escuelas públicas y privadas del reino de Valencia se enseña á leer y á escribir en castellano}}
| + | {{Cita|L'idea dels chauvinistes catalans de estendre lo mantell de la seua nacionalitat per damunt de la nostra patria i que trove eco en alguns valencians fills de catalans, no solament la considerem humillant sino que destructora dels més cars dels nostres ideals. Si ella, contra lo que esperem, prengues cos a Valencia, los de Castello nos fariem independents i la combatriem dasta quedarne hu dels nostres.}} |
| | | |
− | El gran patrici castellonenc, [[Gaeta Huguet i Breva|Gaetà Huguet i Breva]] (Castelló, 1848-1926), denunciava les intencions dels pancatalanistes, dient:
| + | * Gaetà Huguet, en una carta dirigida al pancatalaniste Daniel Martínez Ferrando (Veu de la Plana, nº 27, [[21 d'octubre]] [[1916]]) |
| | | |
− | {{Cita|L'idea dels chauvinistes catalans de estendre lo mantell de la seua nacionalitat per damunt de la nostra patria i que trove eco en alguns valencians fills de catalans, no solament la considerem humillant sino que destructora dels mes cars dels nostres ideals. Si ella, contra lo que esperem, prengues cos a Valencia, los de Castello nos fariem independents i la combatriem dasta quedarne hu dels nostres.}}
| + | Al principi, estes normes uniformes foren molt contradites en Catalunya per la gran diferència indicada, pero es varen impondre per la tenacitat de la política [[catalanista]]; més tart obtingueren algunes adhesions també fora de Catalunya, a pesar de que, per a la seua redacció, no s'havia contat per a res en filòlecs i llingüístes de tanta valia com el valencià P. [[Lluís Fullana]] i el mallorquí [[Antoni Maria Alcover|Mossén Antoni Maria Alcover]]. En l'any [[1929]] alguns les adoptaren per a les [[Illes Balears]]. |
| | | |
− | * Gaetà Huguet, en una carta dirigida al pancatalaniste Daniel Martínez Ferrando (Veu de la Plana, nº 27, 21 d'octubre 1916)
| + | {{Cita|La pretensió de molts catalans i també d'alguns valencians en voler nomenar llengua catalana al llenguage valenciá, nos pareix, com sempre nos ha paregut, pretensió desgavellada i molt fòra de raó.|Lluís Fullana, 1918}} |
| | | |
− | Al principi, estes normes uniformes foren molt contradites en Catalunya per la gran diferència indicada, pero es varen impondre per la tenacitat de la política [[catalanista]]; més tart obtingueren algunes adhesions també fora de Catalunya, a pesar de que, per a la seua redacció, no s'havia contat per a res en filòlecs i llingüístes de tanta valia com el valencià P. [[Lluís Fullana]] i el mallorquí [[Antoni Maria Alcover|Mossén Antoni Maria Alcover]]. En [[1929]] alguns les adoptaren per a les [[Illes Balears]].
| + | Per lo tant, no va ser fins al I Congrés de la Llengua Catalana ([[1906]]) en la que el català va abandonar la seua condició de dialecte per a adquirir de forma oficial l'estatus de llengua independent per primera volta en la seua història. Fins llavors el català era considerat un dialecte de les llengües d'Oc. |
| | | |
− | Per lo tant, no va ser fins al I Congrés de la Llengua Catalana (1906) en la que el català va abandonar la seua condició de dialecte per a adquirir de forma oficial l'estatus de llengua independent per primera volta en la seua història. Fins llavors el català era considerat un dialecte de les llengües d'Oc. | + | Per a mantindre aquella tentació totalitaria i unificadora, no tingueren atre remei més que inventar-se falses històries, com ha seguit sent costum continuada. Aixina, puix, els allumenats catalans se tragueren de la cofeta, que sa llengua nos arribà als valencians per mig de la conquista. Pero quan en l'any [[1955]], [[Germà Colón]], manifestà publicament que: {{Cita|''ese romance no pudo ser suplantado por una colonización tan poco intensa... i resulta, pués, casi inverosímil acceptar esta rápida asimilación de la lengua catalana, condicionada sólo por el hecho de la Reconquista''}}, tocaren a arrebat. |
| | | |
− | Per a mantindre aquella tentació totalitaria i unificadora, no tingueren atre remei més que inventar-se falses històries, com ha seguit sent costum continuada. Aixina, puix, els allumenats catalans se tragueren de la cofeta, que sa llengua nos arribà als valencians per mig de la conquista. Pero quan en [[1955]], [[Germà Colón]], manifestà publicament que: {{Cita|''ese romance no pudo ser suplantado por una colonización tan poco intensa... i resulta, pués, casi inverosímil aceptar esta rápida asimilación de la lengua catalana, condicionada sólo por el hecho de la Reconquista''}}, tocaren a arrebat.
| + | [[Archiu:Grama.jpg|right|thumb|250px|Portada del llibre del [[Pare Fullana]] |
| + | '''Gramática Elemental de la Llengua Valenciana''']] |
| | | |
| Des de llavors, se'ls van ocorrer numeroses falsetats mai demostrades, fins arribar a cometre la gosadia d'afirmar que la [[Llengua Valenciana]], no havia existit mai, que lo parlat entre els valencians no era atra cosa que la llengua catalana a la que el poble, ignorant, li diu ''valencià''; quan es ben sabut que l'autoestima del poble valencià cap a sa llengua, se troba a nivells irreprochables. | | Des de llavors, se'ls van ocorrer numeroses falsetats mai demostrades, fins arribar a cometre la gosadia d'afirmar que la [[Llengua Valenciana]], no havia existit mai, que lo parlat entre els valencians no era atra cosa que la llengua catalana a la que el poble, ignorant, li diu ''valencià''; quan es ben sabut que l'autoestima del poble valencià cap a sa llengua, se troba a nivells irreprochables. |
Llínea 85: |
Llínea 116: |
| {{Cita|L'única denominació que els valencians han acceptat com a sinònima de llengua valenciana, en un context poètic o romàntic durant els sigles XIX i XX, és la denominació de ''llengua llemosina'' o ''llemosí'', utilisada en molts casos com a sinònim de llengua antiga, llengua clàssica o dels antepassats. L'explicació està en la consciència, més o manco clara, que entre una èlit cultural valenciana es tenía de pertànyer el valencià a un diasistema llingüístic superior occitanorromànic.}} | | {{Cita|L'única denominació que els valencians han acceptat com a sinònima de llengua valenciana, en un context poètic o romàntic durant els sigles XIX i XX, és la denominació de ''llengua llemosina'' o ''llemosí'', utilisada en molts casos com a sinònim de llengua antiga, llengua clàssica o dels antepassats. L'explicació està en la consciència, més o manco clara, que entre una èlit cultural valenciana es tenía de pertànyer el valencià a un diasistema llingüístic superior occitanorromànic.}} |
| | | |
− | {{Cita|Aquells que actualment busquen i rebusquen un cas històric en que un valencià haja denominat a la nostra llengua com a català han fracassat sempre; no obstant, no volem deixar passar la cita que tant agrada als anexionistes i al catalanisme; es tracta d'un sermó del valencià sant Vicent Ferrer i que forma part del sermó Fferia Vª en el que es pot llegir: “Vosaltres de la Serrania, qui estats enmig de Castella e de Cathalunya e per ço prenets un vocable castellà e altre català. La nostra vida es al mig: dessus es la gloria e dejus es infern…”. Algú ha intentat fer creure que com sant Vicent Ferrer nomena la Serrania el sermó anava destinat als serrans valencians, pero esta “Serrania” és una de les tres governacions d'Aragó des de 1348, formada per Calatayut, Daroca, Terol, Ariza i Cetina, no és una part del territori valencià. Per una atra banda sabem que el sermó és del 15 de setembre de 1414 i que en esta data sant Vicent estava fòra del Regne de Valéncia, travessant la Serrania camí de Saragossa, a on aplegà l'1 de novembre.}} | + | {{Cita|Aquells que actualment busquen i rebusquen un cas històric en que un valencià haja denominat a la nostra llengua com a català han fracassat sempre; no obstant, no volem deixar passar la cita que tant agrada als anexionistes i al catalanisme; es tracta d'un sermó del valencià sant Vicent Ferrer i que forma part del sermó Fferia Vª en el que es pot llegir: “Vosaltres de la Serrania, qui estats enmig de Castella e de Cathalunya e per ço prenets un vocable castellà e altre català. La nostra vida es al mig: dessus es la gloria e dejus es infern…”. Algú ha intentat fer creure que com sant Vicent Ferrer nomena la Serrania el sermó anava destinat als serrans valencians, pero esta “Serrania” és una de les tres governacions d'Aragó des de 1348, formada per Calatayut, Daroca, Terol, Ariza i Cetina, no és una part del territori valencià. Per una atra banda sabem que el sermó és del [[15 de setembre]] de [[1414]] i que en esta data sant Vicent estava fòra del Regne de Valéncia, travessant la Serrania camí de Saragossa, a on aplegà l'1 de novembre.}} |
− | | |
− | * Pròlec del Diccionari General de la Llengua Valenciana (Valéncia, 2010). Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV).
| |
| | | |
− | === El Llemosí ===
| + | * Pròlec del [[Diccionari General de la Llengua Valenciana]] ([[Valéncia]], [[2010]]). [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] ([[RACV]]). |
| | | |
| === L'Archiu de la Corona d'Aragó === | | === L'Archiu de la Corona d'Aragó === |
− | | + | {{AP|Archiu de la Corona d'Aragó}} |
− | Un atre fet important, per la seua vilea, va ser la manipulació dels documents valencians de l'Archiu de la Corona d'Aragó (ACA), de sèu en Barcelona, portada a terme per la família Bofarull, una família d'archivers que s'encarregaren durant uns anys del ACA. Pròsper de Bofarull, director de l'Archiu de la Corona d'Aragó, va decidir, cap a l'any 1847, reescriure el [[Llibre del Repartiment]] del Regne de Valéncia de l'Edat Mija en l'objectiu d'engrandir i magnificar el paper que varen tindre els catalans en la conquista del Regne de Valéncia de 1238. Va suprimir en la seua edició facsímil de l'històric volum llinages aragonesos, navarresos i castellans per a donar-li més importància numèrica als catalans. | + | [[Archiu:Arcoar.jpg|thumb|250px|Archiu de la Corona d'Aragó]] |
| + | Un atre fet important, per la seua vilea, va ser la manipulació dels documents valencians de l'[[Archiu de la Corona d'Aragó]] (ACA), de sèu en Barcelona, portada a terme per la família Bofarull, una família d'archivers que s'encarregaren durant uns anys del ACA. [[Pròspe de Bofarull i Mascaró|Pròsper de Bofarull]], director de l'Archiu de la Corona d'Aragó, va decidir, cap a l'any [[1847]], reescriure el [[Llibre del Repartiment]] del [[Regne de Valéncia]] de l'Edat Mija en l'objectiu d'engrandir i magnificar el paper que varen tindre els catalans en la conquista del Regne de Valéncia de 1238. Va suprimir en la seua edició facsímil de l'històric volum llinages aragonesos, navarresos i castellans per a donar-li més importància numèrica als catalans. |
| | | |
| Va ser l'historiador i filòlec [[Antonio Ubieto]] qui va denunciar en els anys 80 del sigle XX que Pròsper de Bofarull havia modificat el Llibre en el que es registraven les donacions de cases o terrenys fetes per Jaume I als que varen participar en la conquista de Valéncia descartant assents que es referien a repobladors aragonesos, navarresos i castellans. El descobriment, que ha passat pràcticament desapercebut pese a la seua transcendència, li va supondre a l'historiador Antonio Ubieto l'enfrontament en companyers catalanistes i ser objecte d'amenaces. | | Va ser l'historiador i filòlec [[Antonio Ubieto]] qui va denunciar en els anys 80 del sigle XX que Pròsper de Bofarull havia modificat el Llibre en el que es registraven les donacions de cases o terrenys fetes per Jaume I als que varen participar en la conquista de Valéncia descartant assents que es referien a repobladors aragonesos, navarresos i castellans. El descobriment, que ha passat pràcticament desapercebut pese a la seua transcendència, li va supondre a l'historiador Antonio Ubieto l'enfrontament en companyers catalanistes i ser objecte d'amenaces. |
Llínea 99: |
Llínea 129: |
| Els registres manipulats per Pròsper de Bofarull (1777-1859) del Llibre del Repartiment, no solament tenien per objecte maquillar que els catalans varen ser minoria en la conquista i repoblament del Regne de Valéncia per darrere d'aragonesos i navarresos. Pretenien ademés cimentar la preeminència de la llengua catalana sobre el valencià, donant a entendre que esta hauria sorgit com a influència del català, tal i com ho explica la filòloga María [[Teresa Puerto]], alumna d'Ubieto i autora del llibre ''Cronologia històrica de la Llengua valenciana'' (2007). | | Els registres manipulats per Pròsper de Bofarull (1777-1859) del Llibre del Repartiment, no solament tenien per objecte maquillar que els catalans varen ser minoria en la conquista i repoblament del Regne de Valéncia per darrere d'aragonesos i navarresos. Pretenien ademés cimentar la preeminència de la llengua catalana sobre el valencià, donant a entendre que esta hauria sorgit com a influència del català, tal i com ho explica la filòloga María [[Teresa Puerto]], alumna d'Ubieto i autora del llibre ''Cronologia històrica de la Llengua valenciana'' (2007). |
| | | |
− | En el periòdic ''El Mundo'' (21.9.2015) en l'artícul titulat ''El archivero catalán que manipuló los documentos de la Edad Media'', entre atres coses, diu: | + | En el periòdic ''[[El Mundo]]'' (21.9.2015) en l'artícul titulat ''El archivero catalán que manipuló los documentos de la Edad Media'', entre atres coses, diu: |
| | | |
− | {{Cita|La de Próspero de Bofarull y Mascaró, barcelonés y director del Archivo de la Corona de Aragón, que decidió, hacia 1847, reescribir el Llibre del Repartiment del Regne de València de la Edad Media [el registro en el que los escribas de Jaime I anotaron las donaciones de casas o de tierras que el rey hizo a los aragoneses, catalanes, navarros, ingleses, húngaros, italianos y franceses que participaron con él en la conquista de Valencia de 1238] con el objetivo de engrandecer y magnificar el papel que tuvieron los catalanes en la conquista del reino de Valencia de 1238. Próspero suprimió en su edición fácsímil del histórico volumen apellidos aragoneses, navarros y castellanos para darle más importancia numérica a los catalanes.}} | + | {{Cita|''La de Próspero de Bofarull y Mascaró, barcelonés y director del Archivo de la Corona de Aragón, que decidió, hacia 1847, reescribir el Llibre del Repartiment del Regne de Valéncia de la Edad Media [el registro en el que los escribas de Jaime I anotaron las donaciones de casas o de tierras que el rey hizo a los aragoneses, catalanes, navarros, ingleses, húngaros, italianos y franceses que participaron con él en la conquista de Valencia de 1238] con el objetivo de engrandecer y magnificar el papel que tuvieron los catalanes en la conquista del reino de Valencia de 1238. Próspero suprimió en su edición fácsímil del histórico volumen apellidos aragoneses, navarros y castellanos para darle más importancia numérica a los catalanes.''}} |
| | | |
| Ademés, s'afegiria la desaparició del testament de [[Jaume I]] (Lligall 758) que establia els llímits dels regnes d'[[Aragó]], Valéncia i [[Mallorca]] i del [[Comtat de Barcelona]]. Figurava en l'inventari pero el document no apareixia. | | Ademés, s'afegiria la desaparició del testament de [[Jaume I]] (Lligall 758) que establia els llímits dels regnes d'[[Aragó]], Valéncia i [[Mallorca]] i del [[Comtat de Barcelona]]. Figurava en l'inventari pero el document no apareixia. |
Llínea 108: |
Llínea 138: |
| | | |
| === Centre de Cultura Valenciana === | | === Centre de Cultura Valenciana === |
| + | {{AP|Centre de Cultura Valenciana}} |
| + | [[Image:Real academia de cultura valenciana.jpg|right|200px|thumb|<center>Frontera de la sèu de la '''RACV'''</center>]] |
| + | En l'any [[1915]] naix el Centre de Cultura Valenciana, en l'actualitat [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]]. Fon el 15 de giner de 1915 quan, de la mà del llavors President de la Diputació de Valéncia, José Martínez Aloy i del diputat Juan Pérez Lucia, es fundà el que en aquell temps rebé la denominació de Centre de Cultura Valenciana. |
| | | |
− | L'any [[1915]] naix el Centre de Cultura Valenciana, en l'actualitat [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]]. Fon el 15 de giner de 1915 quan, de la mà del llavors President de la Diputació de Valéncia, José Martínez Aloy i del diputat Juan Pérez Lucia, es fundà el que en aquell temps rebé la denominació de Centre de Cultura Valenciana.
| + | La Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV) és una fundació pública de la Diputació Provincial de Valéncia, esta corporació provincial pensà en crear una entitat que treballara i estudiara la llengua i cultura pròpies dels valencians i és conseqüència llògica de la consolidació de la Renaixença. A pesar del seu orige en la [[Diputació de Valéncia]], l'[[Ajuntament de Valéncia|Ajuntament de la ciutat de Valéncia]] pronte es sumà ad este proyecte, fent costat a la nova entitat cultural creada. |
| | | |
− | La Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV) és una fundació pública de la Diputació Provincial de Valéncia, esta corporació provincial pensà en crear una entitat que treballara i estudiara la llengua i cultura pròpies dels valencians i és conseqüència llògica de la consolidació de la Renaixença. A pesar del seu orige en la [[Diputació de Valéncia]], l'[[Ajuntament de Valéncia|Ajuntament de la ciutat de Valéncia]] pronte es sumà ad este proyecte, fent costat a la nova entitat cultural creada. | + | La [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana dictaminà en [[1979]], davant l'absència d'un model ortogràfic oficial que normativisara la llengua valenciana, unes normes ortogràfiques que recuperaven en gran part el consens de l'any 1914. Són conegudes popularment en l'apelatiu de [[Normes d'El Puig]], degut a que foren recolzades en un acte públic realisat en [[1981]] en el [[Monasteri de Santa Maria d'El Puig]] per numeroses entitats i intelectuals. |
| | | |
− | [[Voro López i Verdejo|Joan S. López i Verdejo]], en el seu treball ''Introduccio a la Lexicografia Valenciana'' (Real Acadèmia de Cultura Valenciana, serie Filològica nº 13, Valéncia 1994), referint-se a [[Lluís Fullana]], diu:
| + | L'actual normativa ortogràfica aixina com el lèxic del valencià estan recollits en el ''Diccionari Ortogràfic'' de la RACV. Si be la normativa vigent elaborada per la RACV és coneguda com a "Normes d'El Puig", és en qualsevol cas la RACV l'institució encarregada de la seua elaboració i revisió, per tant se pot parlar de manera genèrica de la normativa de la RACV per a referir-se al conjunt de normes llingüístiques que definixen l'única forma correcta de la [[llengua valenciana]] moderna. |
| | | |
− | {{Cita|''L'ortografia, la gramatica i el vocabulari, junt als atres estudis llingüistics podien haver segut els fonaments d'una normativisacio llingüistica valenciana a principis del segle XIX.''}}
| + | [[Voro López i Verdejo|Joan S. López i Verdejo]], en el seu treball ''Introduccio a la Lexicografia Valenciana'' (Real Acadèmia de Cultura Valenciana, série Filològica nº 13, Valéncia 1994), referint-se a [[Lluís Fullana]], diu: |
| | | |
− | === La Declaració valencianista ===
| + | {{Cita|''L'ortografia, la gramatica i el vocabulari, junt als atres estudis llingüistics podien haver segut els fonaments d'una normativisacio llingüistica valenciana a principis del sigle XIX.''}} |
| | | |
− | El 14 de novembre de l'any [[1918]], el diari ''La Correspondencia de Valencia'' publicava en primera plana i en lloc preferent la Declaració Valencianista. La Declaració constava de huit bases que, més tart, varen ser comentades pels diferents membres de les organisacions firmants de dita Declaració en huit artículs publicats en el mateix diari entre el 16 de novembre i el 7 de decembre de 1918. [[Eduart Martínez Sabater]], [[Ignaci Villalonga]], [[Josep García Conejos]], [[Eduart Martínez Ferrando]], [[Pasqual Asins]], [[Salvador Ferrandis i Luna]], [[Maximilià Thous i Orts]] i [[Lluís Cebrian Ibor]], publicaren cadascú un artícul dels huit. Els diaris alacantins ''La Región'' i ''Diario de Alicante'' també reproduïren les huit bases el 16 i el 18 de novembre, respectivament. | + | === La Declaració Valencianista === |
| + | {{AP|Declaració Valencianista de 1918}} |
| + | El 14 de novembre de l'any [[1918]], el diari ''La Correspondencia de Valencia'' publicava en primera plana i en lloc preferent la [[La Declaració Valencianista|Declaració Valencianista]]. La Declaració constava de huit bases que, més tart, varen ser comentades pels diferents membres de les organisacions firmants de dita Declaració en huit artículs publicats en el mateix diari entre el 16 de novembre i el 7 de decembre de 1918. [[Eduart Martínez-Sabater i Seguí|Eduart Martínez-Sabater]], [[Ignaci Villalonga]], [[Josep García Conejos]], [[Eduart Martínez Ferrando]], [[Pasqual Asins]], [[Salvador Ferrandis i Luna]], [[Maximilià Thous i Orts]] i [[Lluís Cebrian Ibor]], publicaren cada u un artícul dels huit. Els diaris alacantins ''La Región'' i ''Diario de Alicante'' també reproduïren les huit bases el 16 i el 18 de novembre, respectivament. |
| | | |
− | Foren fonamentals les portacions de figures tan importants del valencianisme com [[Gaeta Huguet i Breva|Gaetà Huguet Breva]] o [[Fausti Barberà]], pero també de [[Rafael Trullenque]], [[Rossent Gumiel]], [[Josep Maria Bayarri|Josep Mª Bayarri]]..., sense oblidar l'acció dinamisadora de distints colectius com [[Unió Valencianista Regional]] (Unió Valencianista) i [[Joventut Valencianista]]. | + | Foren fonamentals les aportacions de figures tan importants del valencianisme com [[Gaeta Huguet i Breva|Gaetà Huguet Breva]] o [[Faustí Barberà]], pero també de [[Rafael Trullenque i Santafé|Rafael Trullenque]], [[Rossent Gumiel i Enguix|Rossent Gumiel]], [[Josep Maria Bayarri|Josep Mª Bayarri]]..., sense oblidar l'acció dinamisadora de distints colectius com el partit polític [[Unió Valencianista Regional]] (Unió Valencianista) i l'associació [[Joventut Valencianista]]. |
| | | |
− | La Declaració fon un document que constava de huit punts o bases i en uns atres tants comentaris o "glosses" que feren destacats membres de les agrupacions o entitats. El primer punt parlava sobre la llengua valenciana: | + | La Declaració fon un document que constava de huit punts o bases i en uns atres tants comentaris o "glosses" que feren destacats membres de les agrupacions o entitats. El primer punt parlava sobre la [[llengua valenciana]]: |
| | | |
− | {{Cita|''1. El Poble valencià, integrat per els habitants de les tres províncies actuals constituix una fòrta personalitat social caracteritzada per la possessió d'una llengua pròpia, per la seua modalitat racial, per la comunitat de història i de condicions econòmiques.''}} | + | {{Cita|''1. El Poble valencià, integrat pels habitants de les tres províncies actuals constituïx una fòrta personalitat social caracteritzada (sic) per la possessió d'una llengua pròpia, per la seua modalitat racial, per la comunitat de història i de condicions econòmiques.''}} |
| | | |
| L'encarregat del desenroll i comentaris d'este punt o base fon Eduart Martínez Sabater i Seguí que, entre atres coses, digué sobre la llengua valenciana: | | L'encarregat del desenroll i comentaris d'este punt o base fon Eduart Martínez Sabater i Seguí que, entre atres coses, digué sobre la llengua valenciana: |
| | | |
− | {{Cita|''La personalitat valenciana existix. [...] En primer lloc, la llengua valenciana, que parlen les tres quartes parts de la població ens diferencia notoriament del rest d’Espanya. Sobre tindre un mateix orige que la catalana i la mallorquina, encara adopta una modalitat dialectal més dolsa, més suau, que la fa distinta a d'elles.''|''La Declaracio Valencianista de 1918 (Revisio d'un text clau per al valencianisme) per Juli Moreno, 23.1.2011)''}} | + | {{Cita|''La personalitat valenciana existix. [...] En primer lloc, la llengua valenciana, que parlen les tres quartes parts de la població nos diferencia notoriament del rest d'Espanya. Sobre tindre un mateix orige que la catalana i la mallorquina, encara adopta una modalitat dialectal més dolsa (sic), més suau, que la fa distinta a d'elles.''|''La Declaracio Valencianista de 1918 (Revisio d'un text clau per al valencianisme) per [[Juli Moreno]], 23.1.2011)''}} |
| + | |
| + | === Càtedra de Filologia Valenciana === |
| + | {{AP|Lluís Fullana i Mira}} |
| + | En l'any [[1918]] es crea la Càtedra de Filologia Valenciana en l'Universitat Lliterària de Valéncia, el seu director fon [[Lluís Fullana]]. |
| + | |
| + | El filòlec i director de la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes|Secció de Llengua de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV)]] [[Voro López]], diu lo següent: |
| + | |
| + | {{Cita|Ortografia i gramàtica estaven a punt; Fullana havia publicat en [[1914]] les Normes Ortogràfiques, treball que [[Lo Rat Penat]] li encomanà. El filòlec feu una crida als escritors, enviant qüestionaris en els punts a tractar i en eixe material redactà les normes que s'estudiaren durant huit assamblees i que s'aprovaren pels assambleistes en Lo Rat Penat. El Centre de Cultura Valenciana (hui Real Acadèmia de Cultura Valenciana) s'havia creat en [[1915]] per la Diputació de Valéncia i lo primer que feu fon encomanar al filòlec Lluís Fullana la redacció de la Gramàtica elemental de la llengua valenciana, la primera gramàtica valenciana que hauria de ser considerada BIC (Be d'Interés Cultural). Les lliçons escomençaren en gran assitència de públic i intelectuals. L'alumne [[Felip Mateu i Llopis|Felip Mateu]] aixina ho recorda: «Fullana representava l'autèntica gramàtica popular, era un gramàtic docent i no un filòlec en ambicions ni ensuperbides posicions doctrinals, sino l'home eixit del camp, que parlava un valencià correctíssim i ensenyava la gramàtica a base de la pròpia llengua i del llatí». La càtedra fon suprimida durant la dictadura de Primo de Rivera i no fon restaurada al final d'esta.|''Creación de una Cátedra de lengua valenciana'' (''[[Las Provincias]]'', 16.01.2018) per [[Voro López]]}} |
| | | |
| == 1932 - Les bases d'ortografia valenciana == | | == 1932 - Les bases d'ortografia valenciana == |
− | | + | {{AP|Normes de Castelló}} |
− | La desorientació ortogràfica encara durava en Valéncia a principis de la tercera década d'este sigle. Dels escritors valencians, uns seguien l´ortografia espanyola, com els discípuls de [[Josep Nebot i Pérez|Nebot Pérez]]; atres, com el P. [[Fullana]], preferien la propia valenciana, que reflectia la tradició i s'adequava a la fonètica pròpia; i atres, cregueren que l'ortografia catalana podria servir també per a la valenciana. | + | La desorientació ortogràfica encara durava en Valéncia a principis de la tercera década del [[sigle XX]]. Dels escritors valencians, uns seguien l'ortografia espanyola, com els discípuls de [[Josep Nebot i Pérez|Nebot Pérez]]; atres, com el Pare [[Fullana]], preferien la propia valenciana, que reflectia la tradició i s'adequava a la fonètica pròpia; i atres, cregueren que l'ortografia catalana podria servir també per a la valenciana. |
| | | |
| Certa discrepància en l'utilisacio de l'ortografia, duya al món lliterari valencià a incòrrer en divergències. La gran majoria d'escritors estaven d'acort en que s'havia de trobar solucions al problema i unificar l'escritura per a que la lliteratura valenciana adquirira el prestigi que mereixia. | | Certa discrepància en l'utilisacio de l'ortografia, duya al món lliterari valencià a incòrrer en divergències. La gran majoria d'escritors estaven d'acort en que s'havia de trobar solucions al problema i unificar l'escritura per a que la lliteratura valenciana adquirira el prestigi que mereixia. |
Llínea 139: |
Llínea 182: |
| Llavors, se va creure que "un acort transaccional" entre tots serviria per a millorar la situació. Pero el resultat de l'acort fon molt diferent de l'imaginat. | | Llavors, se va creure que "un acort transaccional" entre tots serviria per a millorar la situació. Pero el resultat de l'acort fon molt diferent de l'imaginat. |
| | | |
− | Esta falta d'unanimitat entre els escritors valencians va fer sentir el desig d'optar per un sistema ortogràfic únic, a eixemple de lo que havia ocorregut en Catalunya; esta aspiració fon arreplegada per uns quants dels nostres escritors agrupats al'entorn de la revista ''Taula de les Lletres valencianes'' d'inspiracio catalanista. Llançaren estos l'idea d'arribar a un acort ortogràfic a base de les normes adoptades per l'Institut d'Estudis Catalans, i d´organisar una reunió, que fon facilitada per la ''Societat Castellonenca de Cultura'', i que va tindre lloc el dia 21 de decembre de 1932, en la ciutat de Castelló. | + | Esta falta d'unanimitat entre els escritors valencians va fer sentir el desig d'optar per un sistema ortogràfic únic, a eixemple de lo que havia ocorregut en Catalunya; esta aspiració fon arreplegada per uns quants dels escritors valencians agrupats a l'entorn de la revista ''[[Taula de Lletres Valencianes]]'' d'inspiracio [[Pancatalanisme|pancatalanista]]. Llançaren estos l'idea d'arribar a un acort ortogràfic a base de les normes adoptades per l'[[Institut d'Estudis Catalans]], i d'organisar una reunió, que fon facilitada per la ''[[Societat Castellonenca de Cultura]]'', i que va tindre lloc el dia 21 de decembre de 1932, en la ciutat de Castelló. |
| | | |
− | Aixina que lo que s'inicià de bona fe, va acabar politisat, mangonejat i malinterpretat i, per supost, totalment desfavorable per a la [[Llengua Valenciana]]. ¿Per qué? Molt senzill, perque Catalunya va avistar la porta oberta per a on colar-se i per la que podia impondre, en el [[Regne de Valéncia]], les més greus intencions absorcionistes. Pompeu Fabra, com alvançada del catalanisme, va procurar sembrar el caldo de cultiu necessari per a que els seus adictes, especialment els [[Castellonenc|castellonencs]], quedaren convençuts de que lo millor no era calfar-se el cap discorrent una normativa per a la Llengua Valenciana, ya que els catalans ya la tenien en circulació. | + | Aixina que lo que s'inicià de bona fe, va acabar politisat, mangonejat i malinterpretat i, per supost, totalment desfavorable per a la [[Llengua Valenciana]]. ¿Perqué? Molt senzill, perque Catalunya va avistar la porta oberta per a on colar-se i per la que podia impondre, en el [[Regne de Valéncia]], les més greus intencions absorcionistes. [[Pompeu Fabra]], com alvançada del catalanisme, va procurar sembrar el caldo de cultiu necessari per a que els seus adictes, especialment els [[Castellonenc|castellonencs]], quedaren convençuts de que lo millor no era calfar-se el cap discorrent una normativa per a la Llengua Valenciana, ya que els catalans ya la tenien en circulació. |
| | | |
− | Dites [[Normes de Castelló|normes]] foren establides, en caràcter purament ortogràfic, i mai va estar en l'intenció dels firmants (2 entitats culturals, 1 corporació, 1 semanari, 8 societats valencianistes, i 52 senyors, dels quals sols una quinzena eren de Castelló i província), que la seua adopció suponguera que els firmants havien d'abandonar les peculiaritats morfològiques, sintàctiques i lèxiques de la llengua valenciana, per a substituir-les per les corresponents catalanes. Aixina, en el preambul ("Declaració") de les mateixes s'utilisen moltes paraules i girs valencians, molt alluntats del català o inclús prohibides per la Gramàtica catalana. | + | Dites [[Normes de Castelló|normes]] (Bases per a la unificació de l'ortografia valenciana) foren establides, en caràcter purament ortogràfic, i mai va estar en l'intenció dels firmants (2 entitats culturals, 1 corporació, 1 semanari, 8 societats valencianistes, i 52 senyors, dels quals sols una quinzena eren de Castelló i província), que la seua adopció suponguera que els firmants havien d'abandonar les peculiaritats morfològiques, sintàctiques i lèxiques de la llengua valenciana, per a substituir-les per les corresponents catalanes. Aixina, en el preàmbul ("Declaració") de les mateixes s'utilisen moltes paraules i girs valencians, molt alluntats del català o inclús prohibides per la Gramàtica catalana. |
| | | |
| L'únic filòlec firmant d'eixes Bases ortogràfiques (Nomenades ''Normes de Castelló'' o del 32, pero que el títul original del document era ''Bases per a la unificació de l'ortografia valenciana'') fon [[Lluís Fullana]] (Sanchis Guarner contava en 21 anys). Encara que inicialment el Pare Fullana es negà a acceptar-les finalment, pressionat, accedí a rubricar-les, afegint que ho fea ''atés lo caràcter provisional que tenen''. Pero no fon el primer firmant, fon justament l'últim de tots, per la resistència que ell oponia a refrendar-les, ademés de que era l'únic filòlec entre tots els assistents ad aquella taula redona en Castelló. | | L'únic filòlec firmant d'eixes Bases ortogràfiques (Nomenades ''Normes de Castelló'' o del 32, pero que el títul original del document era ''Bases per a la unificació de l'ortografia valenciana'') fon [[Lluís Fullana]] (Sanchis Guarner contava en 21 anys). Encara que inicialment el Pare Fullana es negà a acceptar-les finalment, pressionat, accedí a rubricar-les, afegint que ho fea ''atés lo caràcter provisional que tenen''. Pero no fon el primer firmant, fon justament l'últim de tots, per la resistència que ell oponia a refrendar-les, ademés de que era l'únic filòlec entre tots els assistents ad aquella taula redona en Castelló. |
Llínea 149: |
Llínea 192: |
| Fullana havia publicat en eixe mateix any de [[1932]], la seua ''Ortografia Valenciana''. Esta edició tingué molt bona acceptació i s'havia venut tota en poc de temps. No quedava un atre remei que reimprimir-la una atra vegada de nou. I aixina fon. La nova edició de la ''Ortografia Valenciana'' es publicava en l'any [[1933]]. Llavors ¿Perqué no s'aprofità esta Ortografia Valenciana de Lluís Fullana per a la reunió de Castelló de 1932? Pareix que les intencions dels organisadors eren atres molt diferents. | | Fullana havia publicat en eixe mateix any de [[1932]], la seua ''Ortografia Valenciana''. Esta edició tingué molt bona acceptació i s'havia venut tota en poc de temps. No quedava un atre remei que reimprimir-la una atra vegada de nou. I aixina fon. La nova edició de la ''Ortografia Valenciana'' es publicava en l'any [[1933]]. Llavors ¿Perqué no s'aprofità esta Ortografia Valenciana de Lluís Fullana per a la reunió de Castelló de 1932? Pareix que les intencions dels organisadors eren atres molt diferents. |
| | | |
− | En primer lloc se diu que ''no hi ha cap vençut'' lo que ve a significar que les discrepàncies eren fondes. S'atribuixen, ells mateixa la nominació d'autoritats filològiques que mantenen punts de vista científics, quan d'autoritat no ne tenien cap perque ningú els havia revestit d'eixa distinció per a negociar en nom de ningú i, per supost en nom del poble valencià; de científics, menys encara perque de tots els firmants, només hi havia un filòlec de prestigi que era el pare Fullana, els demés, si exceptuem a Revest que era filòsof, eren tots o erudits, o socis de la Societat Castellonenca de Cultura o arquitectes, pintors, o músics que no sabien res de filologia, gent ''sense esment'' com anys més tart diria Germà Colón. | + | En primer lloc se diu que ''no hi ha cap vençut'' lo que ve a significar que les discrepàncies eren fondes. S'atribuïxen, ells mateixa, la nominació d'autoritats filològiques que mantenen punts de vista científics, quan d'autoritat no ne tenien cap perque ningú els havia revestit d'eixa distinció per a negociar en nom de ningú i, per supost, en nom del poble valencià; de científics, menys encara perque de tots els firmants, a soles hi havia un filòlec de prestigi que era el pare Fullana, els demés, si exceptuem a [[Lluís Revest i Corzo|Revest]] que era filòsof, eren tots o erudits, o socis de la [[Societat Castellonenca de Cultura]] o arquitectes, pintors, o músics que no sabien res de filologia, gent ''sense esment'' com anys més tart diria [[Germà Colón]]. |
| | | |
− | Les normes de Castelló establixen que per a modificar-les se necessitarà ''amples acords i maximes adhesions''. I això és cert, pero lo cert és també que les normes de Castelló no tingueren tan ampla acollida, tantes adhesions com les que tindrien més avant les de l'Academia de Cultura Valenciana, conegudes com [[Normes d'El Puig]] o Normes de la RACV. | + | Les "normes de Castelló" establixen que per a modificar-les se necessitarà ''amples acords i maximes adhesions''. I això és cert, pero lo cert és també que les "normes de Castelló" no tingueren tan ampla acollida, tantes adhesions com les que tindrien més avant les de l'[[Real Acadèmia de Cultura Valenciana|Academia de Cultura Valenciana]], conegudes com a [[Normes d'El Puig]] o Normes de la RACV. |
| | | |
− | Puix, be, ni les generacions futures han arreglat res, ni allò poc madurat s'ha revisat a base d'amples acorts. ¿Perqué? senzillament perque eixes normes no les seguix ningú i perque els encabotats en fer desaparéixer la Llengua Valenciana, s'han preocupat ben seriament d'ometre tota referència i han traçat el camí seguint les pautes, tan sintàctiques, com morfològiques o ortogràfiques que se dicten des de l'Institut d'Estudis Catalans, que no deixa de ser, per a tots els valencians, un agravi. La sola intervenció d'eixa entitat en els assunts de la nostra comunitat, delit arreplegat en la Constitucio espanyola, deuria de ser prou per a que als defensors del català s'els caiguera la cara de vergonya. | + | Puix, be, ni les generacions futures han arreglat res, ni allò poc madurat s'ha revisat a base d'amples acorts. ¿Perqué? senzillament perque eixes "normes" no les ha seguit ningú i perque els encabotats en fer desaparéixer la Llengua Valenciana, s'han preocupat ben seriament d'ometre tota referència i han traçat el camí seguint les pautes, tan sintàctiques, com morfològiques o ortogràfiques que se dicten des de l'[[Institut d'Estudis Catalans]], que no deixa de ser, per a tots els valencians, un agravi. La sola intervenció d'eixa entitat en els assunts de la nostra [[Comunitat Valenciana|Comunitat]], delit arreplegat en la Constitució espanyola, deuria de ser prou per a que als defensors del català sel's caiguera la cara de vergonya. |
| | | |
| En [[Josep Maria Guinot]], filòlec castellonenc, digué: | | En [[Josep Maria Guinot]], filòlec castellonenc, digué: |
Llínea 159: |
Llínea 202: |
| {{Cita|''L'any 1932 era la gran ocasió per a l'estudi de l'ortografia valenciana, per a que no fora ni castellana ni catalana, sino una ortografia verdaderament valenciana, i aquella ocasió llastimosament es va perdre.''}} | | {{Cita|''L'any 1932 era la gran ocasió per a l'estudi de l'ortografia valenciana, per a que no fora ni castellana ni catalana, sino una ortografia verdaderament valenciana, i aquella ocasió llastimosament es va perdre.''}} |
| | | |
− | {{Cita|''Hi ha qui vocifera en defensa de les "Normes de Castelló" i estem segurs de que no les conéixen. Uns atres si que les conéixen i diuen escriure seguint-les, pero no és veritat, perque si be les seguixen en tot lo que tenen de catalanes, no les guarden en lo poc que en elles se conté de concessió al valencià. Ademés la casi totalitat dels defensors de les "Normes del 32" han adoptat la normativa catalana en gramàtica i vocabulari, neguen l´existència del valencià com a llengua i proclamen "l'unitat de la llengua", fent desapareixer el valencià, reemplaçat per la llengua catalana.''}} | + | {{Cita|''Hi ha qui vocifera en defensa de les "Normes de Castelló" i estem segurs de que no les conéixen. Uns atres si que les conéixen i diuen escriure seguint-les, pero no és veritat, perque si be les seguixen en tot lo que tenen de catalanes, no les guarden en lo poc que en elles se conté de concessió al valencià. Ademés la casi totalitat dels defensors de les "Normes del 32" han adoptat la normativa catalana en gramàtica i vocabulari, neguen l'existència del valencià com a llengua i proclamen "l'unitat de la llengua", fent desaparéixer el valencià, reemplaçat per la llengua catalana.''}} |
| | | |
| En el periòdic, ya desaparegut, [[Valéncia Hui]] (8.1.2008) en un artícul titulat ''Un apologista del catalán: Germán Colón'' el Dr. [[José Vicente Gómez Bayarri]], comenta lo següent: | | En el periòdic, ya desaparegut, [[Valéncia Hui]] (8.1.2008) en un artícul titulat ''Un apologista del catalán: Germán Colón'' el Dr. [[José Vicente Gómez Bayarri]], comenta lo següent: |
| | | |
− | {{Cita|El Dr. G. Colón achaca a los 'grupos blaveros' que desde el año 1975 intenten sabotear las 'Normes del 32' y señala que las 'Normes de Castelló' son, guste o no guste, copia de las 'Normes de l'Institut d'Estudis Catalans' (IEC) y es lo más sensato que se podía hacer.}} | + | {{Cita|El Dr. G. Colón achaca a los grupos ''bla veros'' que desde el año 1975 intenten sabotear las 'Normes del 32' y señala que las 'Normes de Castelló' son, guste o no guste, copia de las 'Normes de l'Institut d'Estudis Catalans' (IEC) y es lo más sensato que se podía hacer.}} |
| | | |
| En resum, les ''Normes del 32 o de Castelló'' són unes bases ortogràfiques provisionals que cap entitat o organisme oficial les complix. | | En resum, les ''Normes del 32 o de Castelló'' són unes bases ortogràfiques provisionals que cap entitat o organisme oficial les complix. |
| + | |
| + | === Lluís Fullana === |
| + | {{AP|Lluís Fullana i Mira}} |
| + | [[File:Primera pàgina de les Normes de Castelló.jpg|thumb|250px|Signatura de les Normes del 32]] |
| + | Sí que és cert que el [[Lluís Fullana|Pare Lluís Fullana]] accedí a firmar les Bases d'ortografia valenciana conegudes per alguns com a "[[Normes del 32|Normes del 32 o de Castelló]]", pero va afegir al costat un text a on ficava que les signava pel seu caracter provisional. |
| + | |
| + | El Pare Fullana, pressionat, les signà quan estava en [[Madrit]], el sol representant de la llengua valenciana, des de [[1928]], en que pren possessió del seu sitial en la Real Acadèmia Espanyola. |
| + | |
| + | Acceptar les "Normes de Castelló de 1932" no era lo que el Pare Fullana volia, era lo que [[Sanchis Guarner]] li demanava per a poder contar en el consens de tots els que estaven presents. N'hi havien dos més que tampoc volien firmar, pero per atres raons, i també firmaren... I aixina diria Sanchis Guarner en un atre lloc: "Gràcies a la transigència del Pare Lluis Fullana..." |
| + | |
| + | Pero això no vol dir que el Pare Fullana renunciara al seu paréixer filològic i acceptara de cor i ànima lo que signava. Fullana escrigué damunt de la seua firma: |
| + | |
| + | {{Cita|Atés lo caracter provisional que tenen les Bases anteriors no tenim inconvenient en firmarles}} |
| + | |
| + | El Pare Fullana havia publicat recentment, en eixe mateix any de [[1932]], una ''Ortografia Valenciana'', en l'Imprenta Gràfica, de Valéncia ciutat. Esta edició s'havia venut tota en poc de temps, lo que vol dir que fon molt ben acceptada i no quedava cap atre remei que reimprimir-la una atra volta de nou. |
| + | |
| + | Un atre testimoni en favor del Pare Fullana: L'onze de novembre d'este present i mateix any de 1932, el Pare Andreu Ivars i Cardona, frare franciscà també i discípul del P. Fullana ya tenia acabat el Pròlec per a la segona edició o impressió de la mateixa ''Ortografia Valenciana'', que eixiria a la llum pública, en Valéncia, igualment, en [[1933]], com aixina va ser. |
| | | |
| == 1956-1959 - L'Universitat Lliterària de Valéncia == | | == 1956-1959 - L'Universitat Lliterària de Valéncia == |
| + | {{AP|Universitat de Valéncia}} |
| + | A finals dels anys cinquanta i principis dels xixanta del [[sigle XX]] se va produir un atre fet que encara afonaria més a la Llengua Valenciana, fon l'invasió premeditada i alevosa de l'[[Universitat de Valéncia|Universitat Lliterària de Valéncia]], per catedràtics venguts de Catalunya, delliberadament. No venien més que a fer proselitisme i a propagar els anhels del catalanisme. Foren els Tarradell, o Giralt, que passat el temps confessarien que d'arqueologia n'havien ensenyat poca, ''pero hem fet país''. Ad estos els seguirien més tart els natius, com Blasco, Cucó, Sanchis, Guía, Sánchez Ayuso, Pitarch, Alpera o Lluch que foren els principals iniciadors de la total catalanisació de l'Universitat. |
| | | |
− | A finals dels anys cinquanta i principis dels xixanta del [[sigle XX]] és va produir un atre fet que encara afonaria més a la Llengua Valenciana, fon l'invasió premeditada i alevosa de l'[[Universitat de Valéncia|Universitat Lliterària de Valéncia]], per catedràtics venguts de Catalunya, delliberadament. No venien més que a fer proselitisme i a propagar els anhels del catalanisme. Foren els Tarradell, o Giralt, que passat el temps confessarien que d'arqueologia n'havien ensenyat poca, ''pero hem fet país''. Ad estos els seguirien més tart els natius, com Blasco, Cucó, Sanchis, Guía, Sánchez Ayuso, Pitarch, Alpera o Lluch que foren els principals iniciadors de la total catalanisació de l'Universitat.
| + | Mentrestant els valencians se preguntaven qué s'havia fet de la primera Càtedra de Llengua Valenciana, regentada pel pare Fullana qui, ademés, va ser Acadèmic de la Real Acadèmia Espanyola en representació, precisament de la Llengua Valenciana (1927-1930). |
− | | |
− | Mentrestant els valencians se preguntaven, qué s'havia fet de la primera Càtedra de Llengua Valenciana, regentada pel pare Fullana qui, ademés, va ser Acadèmic de la Real Acadèmia Espanyola en representació, precisament de la Llengua Valenciana (1927-1930). | |
| | | |
| Com se diu en el llibre de Mª Teresa Puerto, ''Lengua valenciana, una lengua suplantada'' (pàgs. 52 i 53): | | Com se diu en el llibre de Mª Teresa Puerto, ''Lengua valenciana, una lengua suplantada'' (pàgs. 52 i 53): |
Llínea 177: |
Llínea 237: |
| {{Cita|''Havia donat frut la llabor catalanista que entre 1956 i 1959 inicien els professors Tarradell, Dolç i Reglá recent aplegats a l'Universitat de Valéncia.''}} | | {{Cita|''Havia donat frut la llabor catalanista que entre 1956 i 1959 inicien els professors Tarradell, Dolç i Reglá recent aplegats a l'Universitat de Valéncia.''}} |
| | | |
− | {{Cita|''... (despuix de certes conversacions en Nadal de 1959 entre Tarradell, Bastardes i Cahner), en l'ajuda de J. Pujol, J. Benet i les bendicions de J. Fuster... tretze jòvens valencians varen fer una "excursió patriòtica a Monserrat i Queralt"''}} | + | {{Cita|''... (despuix de certes conversacions en Nadal de 1959 entre Tarradell, Bastardes i Cahner), en l'ajuda de J. Pujol, J. Benet i les bendicions de J. Fuster... tretze jóvens valencians varen fer una "excursió patriòtica a Monserrat i Queralt"''}} |
| | | |
− | {{Cita|''En 1961 es repetix l'excursió a Queralt, i un grup de ciquantanou jòvens (universitaris) valencians escriuen una carta en "Serra d'Or", prenent clarament una opció catalanista.''}} | + | {{Cita|''En 1961 es repetix l'excursió a Queralt, i un grup de ciquantanou jóvens (universitaris) valencians escriuen una carta en "Serra d'Or", prenent clarament una opció catalanista.''}} |
| | | |
| {{Cita|''Noms dels "jòvens universitaris valencians" que varen optar per la catalanisació de Valéncia, aixina com de les seues actuals activitats dins de la docència, o de la política, etc., des de les quals eixercixen la seua influència en la promoció i consolidació dels "paísos catalans".''}} | | {{Cita|''Noms dels "jòvens universitaris valencians" que varen optar per la catalanisació de Valéncia, aixina com de les seues actuals activitats dins de la docència, o de la política, etc., des de les quals eixercixen la seua influència en la promoció i consolidació dels "paísos catalans".''}} |
| | | |
− | En la revista ''Serra d'Or'' (2ª época, any III, nº 4) aparéixen els noms de {{Cita|''Els cinquanta-nou joves valencians de 1961'', alguns d'ells alcançarien alts càrrecs i quotes de poder (polítiques, económiques, culturals, socials, lliteràries, en l'educació, etc..) en la societat valenciana. Aparéixen, entre els cinquantanou: Ricart Pérez Casado, que fon alcalde de Valéncia; Alfons Cucó, senador i professor universitari; Joan Ferran Martínez Navarro, director general de Conselleria de la Generalitat Valenciana, tots ells del PSOE. Vicent Alvarez, dirigent de UPV; Vicent de Miguel Diego, fundador de la UDPV; Antoni Borgues del PSUPV; Francesc Codoner, exsecretari técnic de la Conselleria de Transports i Benestar Social i dirigent del PCPV; Enric Tárrega del PSAN i membre de ACPV; Eliseu Climent, secretari general de ACPV; Joan Francesc Mira, director d'Institut i actual president de ACPV; Adrià Espí, dirigent de les institucions culturals de la Diputació d'Alacant; dos catedràtics d'universitat; tres catedràtics d'institut, un notari, un registrador de la propietat, una bibliotecària, un pedagoc, tres professionals de la difusió de la cultura i el llibre català al ''País Valencià'' (sic), un director de banda de música, un secretari d'Ajuntament i un dirigent del moviment excursioniste valencià.}} | + | En la revista ''Serra d'Or'' (2ª época, any III, nº 4) apareixen els noms de {{Cita|''Els cinquanta-nou joves valencians de 1961'', alguns d'ells alcançarien alts càrrecs i quotes de poder (polítiques, económiques, culturals, socials, lliteràries, en l'educació, etc..) en la societat valenciana. Aparéixen, entre els cinquantanou: Ricart Pérez Casado, que fon alcalde de Valéncia; Alfons Cucó, senador i professor universitari; Joan Ferran Martínez Navarro, director general de Conselleria de la Generalitat Valenciana, tots ells del PSOE. Vicent Alvarez, dirigent de UPV; Vicent de Miguel Diego, fundador de la UDPV; Antoni Borgues del PSUPV; Francesc Codoner, exsecretari tècnic de la Conselleria de Transports i Benestar Social i dirigent del PCPV; Enric Tárrega del PSAN i membre de ACPV; Eliseu Climent, secretari general de ACPV; Joan Francesc Mira, director d'Institut i actual president de ACPV; Adrià Espí, dirigent de les institucions culturals de la Diputació d'Alacant; dos catedràtics d'universitat; tres catedràtics d'institut, un notari, un registrador de la propietat, una bibliotecària, un pedagoc, tres professionals de la difusió de la cultura i el llibre català al ''País Valencià'' (sic), un director de banda de música, un secretari d'Ajuntament i un dirigent del moviment excursioniste valencià.}} |
| | | |
| En [[1964]] algunes veus s'alçaren contra esta invasió destructora, i desvalencianisadora, que el pancatalanisme havia iniciat i estes veus afirmaren, intentant obrir-li els ulls al poble que ''l'enemic el tenim dins de casa'' i tan dins que els majors enemics dels valencians son... els propis valencians. | | En [[1964]] algunes veus s'alçaren contra esta invasió destructora, i desvalencianisadora, que el pancatalanisme havia iniciat i estes veus afirmaren, intentant obrir-li els ulls al poble que ''l'enemic el tenim dins de casa'' i tan dins que els majors enemics dels valencians son... els propis valencians. |
Llínea 195: |
Llínea 255: |
| {{Cita|''El Claustro de Lapiedra, por ejemplo, mantiene singular combate para catalanizar lo más eficazmente nuestro territorio; y una de las cuestiones que más les motiva consiste en eliminar la imagen de la Virgen de Sapiencia en el escudo de la Universidad.''|"Un bárbaro censor tacha las referencias a lengua valenciana en el catálogo de la Biblioteca Nacional" (''Las Provincias'', 15/02/1992) pel professor [[Ricart Garcia Moya]]}} | | {{Cita|''El Claustro de Lapiedra, por ejemplo, mantiene singular combate para catalanizar lo más eficazmente nuestro territorio; y una de las cuestiones que más les motiva consiste en eliminar la imagen de la Virgen de Sapiencia en el escudo de la Universidad.''|"Un bárbaro censor tacha las referencias a lengua valenciana en el catálogo de la Biblioteca Nacional" (''Las Provincias'', 15/02/1992) pel professor [[Ricart Garcia Moya]]}} |
| | | |
− | Al final, tota eixa catalanisació en les universitats valencianes ha desembocat i han pogut conseguir de la justícia i de la política, que dins dels murs, dins dels campus on se reclouen alumnes i professorat, se puga denominar a la llengua d'ells, que no dels valencians: ''acadèmicament llengua catalana''. | + | {{Cita|L'invasio de l'Universitat Lliteraria de Valencia. Tingue que transcorrer tota la llamentable creuada del 36, per a que se donara un atre fet que encara afonara més a la Llengua Valenciana i obrira una nova brecha en el valencianisme. Estem parlant de l'invasio premeditada i alevosa de l'Universitat, per catedratics venguts de Catalunya, delliberadament. No venien més que a fer proselitisme a propagar els anhels del catalanisme. Foren els Tarradell, o Giralt, que passat el temps confessarien que arqueologia n'havien ensenyat poca, "pero hem fet pais". Ad estos els seguirien més tart els natius, com ara Blasco, Cucó, Sanchis, Guía, Sanchez Ayuso, Pitarch, Alpera o Lluch que foren els principals iniciadors de la total catalanisacio de l'Universitat. Mentres tant nos seguiem preguntant els valencians, qué s'ha fet de la primera catedra de Llengua Valenciana, regentada pel pare Fullana qui, ademes, va ser Academic de la Real Academia Espanyola en representacio, precisament de la Llengua Valenciana. En 1964 algunes veus s'alçaren contra esta invasio destructora, i desvalencianisadora, que el pancatalanisme havia iniciat i estes veus afirmaren, intentant obrir-li els ulls al poble que "l'enemic el tenim dins de casa i tan dins que els majors enemics dels valencians son... els propis valencians". Mes tart, esta mateixa Universitat dirigida pel rector Lapiedra, hui membre del Consell de Cultura, tingue la gosadia de fer desapareixer l'image de la mare de Deu de la Sapiencia de l'escut centenari d'eixa institucio, per a humiliar a tant d'antic alumne que vea en la Mare de Deu un simbol universitari insustituible. Els pleits en contra del poble representat per Alternativa Universitaria, han segut renombrats. Al final han pogut conseguir de la justicia i de la politica, que dins dels murs, dins del campus on se reclouen alumnes i professorat, se puga denominar a la llengua dells, que no dels valencians, llengua catalana, per a major oprobi d'un poble que no se mereix que els seus fills tinguen que educar-se baix de la direccio d'un professorat que renuncia a les seues arrels i al propi estigma que la terra dona. Son els que tot ho avalen en la "ciencia" i, en canvi, se callen que la normativa que ells estan utilisant no va necessitar de cap cientific per a pautar-la. L'inventor no fon atre que Pompeu Fabra, un quimic aficionat a la filologia. Son evidents els desgavells que en la norma brollen. Tan es aixina que els propis catalans, i algun catalaniste en moments de sinceritat, com ara Pitarch membre de l'IEC o, natius com Pericai, Toutain o Ivan Tubau, ho reconeixen palmariament. Es este, el classic cas en el que nomes veuen la palla en l'ull dels atres i no se veuen la viga en el d'ells; quan acodixen a la "ciencia" per a denostar a la Llengua Valenciana, no se donen conter de que eixa ciencia com excusa, no passaria un riguros examen més que en un suspens grandissim. En estos mimbres: ¿pensa el CVC, que estes institucions poderoses, totalment politisades, poden marcar la pauta del idioma valencià?|[[Pedro Fuentes Caballero]], president de l'Associacio Cultural Roc Chabas-La Marina, 20.7.2021}} |
| + | |
| + | Al final, tota eixa catalanisació en les universitats valencianes ha desembocat i han pogut conseguir de la justícia i de la política, que dins dels murs, dins dels campus a on se reclouen alumnes i professorat, se puga denominar a la llengua d'ells, que no la dels valencians: ''acadèmicament llengua catalana''. |
| | | |
| == 1959-1970 - La Real Acadèmia Espanyola de la Llengua (RAE) == | | == 1959-1970 - La Real Acadèmia Espanyola de la Llengua (RAE) == |
− | | + | {{AP|Real Acadèmia Espanyola}} |
| La [[Real Acadèmia Espanyola|Real Acadèmia Espanyola de la Llengua]] (RAE) ha canviat durant el temps sobre la definició de ''Valenciano''. L'any [[1926]], el 26 de novembre, es publicà un Real Decret que dia lo següent: | | La [[Real Acadèmia Espanyola|Real Acadèmia Espanyola de la Llengua]] (RAE) ha canviat durant el temps sobre la definició de ''Valenciano''. L'any [[1926]], el 26 de novembre, es publicà un Real Decret que dia lo següent: |
| | | |
Llínea 228: |
Llínea 290: |
| | | |
| == 1976 - Declaració Universal dels Drets dels Pobles == | | == 1976 - Declaració Universal dels Drets dels Pobles == |
− | | + | {{AP|Declaració universal dels drets dels pobles}} |
− | Segons la Declaració Universal dels Drets dels Pobles (Argel, 4 de juliol de 1976), també nomenada ''Carta d'Argel'', diu lo següent: | + | Segons la Declaració Universal dels Drets dels Pobles (Alger, 4 de juliol de 1976), també nomenada ''Carta d'Alger'', diu lo següent: |
| | | |
| {{Cita|''Secció IV. Dret a la cultura.}} | | {{Cita|''Secció IV. Dret a la cultura.}} |
Llínea 237: |
Llínea 299: |
| | | |
| == 1976-81 - La Batalla de Valéncia == | | == 1976-81 - La Batalla de Valéncia == |
− | | + | {{AP|Batalla de Valéncia}} |
| Durant els últims anys del [[franquisme]] i els primers anys de la [[Transició espanyola|transició democràtica]] en la Comunitat Valenciana foren temps d'alta convulsió, sobretot, centrats en la [[ciutat de Valéncia]], eixe periodo s'ha denominat la [[Batalla de Valéncia]]. | | Durant els últims anys del [[franquisme]] i els primers anys de la [[Transició espanyola|transició democràtica]] en la Comunitat Valenciana foren temps d'alta convulsió, sobretot, centrats en la [[ciutat de Valéncia]], eixe periodo s'ha denominat la [[Batalla de Valéncia]]. |
| | | |
− | L'any [[1976]] es crea la [[Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia]] (FCERV) una federació d'entitats culturals valencianes. La Coordinadora convocà les principals movilisacions de la nomenada [[Batalla de Valéncia]]. Des de l'acte d'afirmació valencianista de la plaça de bous (1978), fins a una multitudinària que eixiren als carrers del [[Cap i Casal]] més de 500.000 persones en defensa de la Llengua Valenciana, el 13 de juny de 1997, passant per les històriques i multitudinàries manifestacions de 1979 reclamant l'autonomia valenciana sense ingerències del nort i de 1982 en defensa dels símbols valencians.
| + | En l'any [[1976]] es crea la [[Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia]] (FCERV) una federació d'entitats culturals valencianes. La Coordinadora convocà les principals movilisacions de la nomenada [[Batalla de Valéncia]]. Des de l'acte d'afirmació valencianista de la plaça de bous (1978), fins a una multitudinària que eixiren als carrers del [[Cap i Casal]] més de 500.000 persones en defensa de la llengua valenciana, el 13 de juny de 1997, passant per les històriques i multitudinàries manifestacions de 1979 reclamant l'autonomia valenciana sense ingerències del nort i de 1982 en defensa dels símbols valencians. |
| | | |
− | L'any [[1977]] es crea el [[Grup d'Accio Valencianista]] (GAV) per a promoure la cultura i llengua valencianes i en defensa dels interessos valencians i per a fer front a l'imposició [[catalanista]]. Fon fundat durant l'octubre de 1977 per [[Manuel Zarzo i Lozano]].
| + | En l'any [[1977]] es crea el [[Grup d'Accio Valencianista]] (GAV) per a promoure la cultura i llengua valencianes i en defensa dels interessos valencians i per a fer front a l'imposició [[catalanista]]. Fon fundat durant l'octubre de 1977 per [[Manuel Zarzo i Lozano]]. |
| | | |
− | L'any 1977, es crea l'[[Unió Regional Valenciana]] (URV), partit que agrupava a tot el valencianisme sense importar l'ideologia dels seus membres. En URV militaren, entre atres, [[Miquel Ramón Izquierdo]] i [[Vicent González Lizondo]]. En el I Congrés de la URV, en octubre de 1979, es va impondre per majoria la corrent més progressista i nacionalista, desembocant en una refundació del partit en la que va canviar el seu nom pel d'[[Esquerra Nacionalista Valenciana]] i bona part del seu ideari, adoptant una llínea fortament d'esquerres i nacionalista. Açò va provocar l'eixida del sector més conservador i regionaliste, encapçalat pel propi Miguel Ramón.
| + | En l'any 1977, es crea l'[[Unió Regional Valenciana]] (URV), partit que agrupava a tot el valencianisme sense importar l'ideologia dels seus membres. En URV militaren, entre atres, [[Miquel Ramón Izquierdo]] i [[Vicent González Lizondo]]. En el I Congrés de la URV, en octubre de 1979, es va impondre per majoria la corrent més progressista i nacionalista, desembocant en una refundació del partit en la que va canviar el seu nom pel d'[[Esquerra Nacionalista Valenciana]] i bona part del seu ideari, adoptant una llínea fortament d'esquerres i nacionalista. Açò va provocar l'eixida del sector més conservador i regionaliste, encapçalat pel propi Miguel Ramón. |
| | | |
− | L'any 1977, el juriste valencià [[Miquel Adlert]] (1911-1988) edita el seu llibre ''En defensa de la Llengua Valenciana. Perqué i cóm s'ha d'escriure la que es parla'', tot un referent. Resenyem unes quantes paraules del llibre d'Adlert:
| + | En l'any 1977, el juriste valencià [[Miquel Adlert]] (1911-1988) edita el seu llibre ''En defensa de la Llengua Valenciana. Perqué i cóm s'ha d'escriure la que es parla'', tot un referent. Resenyem unes quantes paraules del llibre d'Adlert: |
| | | |
− | {{Cita|La realitat és que l'autèntica llengua valenciana en sa evolució, en l'estat actual, ha segut desconeguda pels literats valencians actuals, primer pels arcaïsants i després, i ara, pels catalanisants. I així s'han condenat, com a "incorrectes", formes evolucionades de la llengua valenciana, substituint-les, primer per les arcaiques i després per les catalanes evolucionades.}} | + | {{Cita|La realitat és que l'autèntica llengua valenciana en sa evolució, en l'estat actual, ha segut desconeguda pels literats valencians actuals, primer pels arcaïsants i despuix, i ara, pels catalanisants. I així s'han condenat, com a "incorrectes", formes evolucionades de la llengua valenciana, substituint-les, primer per les arcaiques i despuix per les catalanes evolucionades.}} |
| | | |
− | {{Cita|El cas és que, en la catalanisació de la llengua valenciana, s'ha arribat a escriure una llengua que, com veem en la lletra impresa que apareix, no és valencià ni català, sinó un híbrit, perqué és o valencià catalanisat o català valencianisat, als que, per brevetat, denomine respectivament, valcat i cataval.}} | + | {{Cita|El cas és que, en la catalanisació de la llengua valenciana, s'ha arribat a escriure una llengua que, com veem en la lletra impresa que apareix, no és valencià ni català, sinó un híbrit, perqué és o [[valencià catalanisat]] o català valencianisat, als que, per brevetat, denomine respectivament, valcat i cataval.}} |
| | | |
− | {{Cita|I ací, ara, català i valencià són diferents per haver tingut diferent evolució i diferents influències…}} | + | {{Cita|I ací, ara, català i valencià són diferents per haver tengut diferent evolució i diferents influències…}} |
| | | |
| {{Cita|Perque les diferències entre valencià i català són: De lèxic: Per conservació de la paraula ibérica, germànica, àrab, mossarab. De procedència estrangera en adaptació pròpia o no. Per no ser el mateix etim llatí. Morfològiques: Diferència de lletres de més o de manco. Semàntiques: Paraules de diferent accepció o més o manco accepcions en valencià. I Fonètiques, que són les més.}} | | {{Cita|Perque les diferències entre valencià i català són: De lèxic: Per conservació de la paraula ibérica, germànica, àrab, mossarab. De procedència estrangera en adaptació pròpia o no. Per no ser el mateix etim llatí. Morfològiques: Diferència de lletres de més o de manco. Semàntiques: Paraules de diferent accepció o més o manco accepcions en valencià. I Fonètiques, que són les més.}} |
| | | |
− | L'any [[1978]] es crea l'entitat pancatalanista [[Acció Cultural del País Valencià]] (ACPV) sent el seu primer president, [[Joan Fuster]]. ACPV sería l'encarregada de promoure la cultura i llengua catalanes, aixina com, la desaparició de la llengua valenciana per absorció del català, i de ser el paraigües d'una ret d'associacions i entitats, entre elles, la Fundació Ausiàs March, l'Institut Internacional d'Estudis Borgians o Edicions del País Valencià, totes encaminades al mateix fi, rebent fortes subvencions de la Generalitat de Catalunya. ACPV va ser la responsable, durant més de 20 anys, de l'emissió de la senyal analògica i, més recentment, de la senyal digital, de les cadenes catalanes TV3, 33, Canal Super 3/3XL, Catalunya Ràdio i iCat FM en la Comunitat Valenciana. Durant el temps, ACPV ha creat una ret de ''Casals Jaume I'' per totes les comarques valencianes i és la propietaria d'un edifici (antic edifici ''El Siglo Valenciano'') en el mateix centre de la ciutat de Valéncia, denominat ''Centre Octubre'', i finançat pel govern català. Va ser adquirit per [[Eliseu Climent]] quan era president de ACPV durant l'any [[2005]]. ACPV és l'entitat encarregada d'organisar tots els anys el [[Correllengua]], és una campanya escolar obligatòria de protesta, amagada baix un acte lúdic i festiu, destinada a la defensa i promoció de la llengua i cultura catalanes.
| + | En l'any [[1978]] es crea l'entitat pancatalanista [[Acció Cultural del País Valencià]] (ACPV) sent el seu primer president, [[Joan Fuster]]. ACPV sería l'encarregada de promoure la cultura i llengua catalanes, aixina com, la desaparició de la llengua valenciana per absorció del català, i de ser el paraigües d'una ret d'associacions i entitats, entre elles, la Fundació Ausiàs March, l'Institut Internacional d'Estudis Borgians o Edicions del País Valencià, totes encaminades al mateix fi, rebent fortes subvencions de la Generalitat de Catalunya. ACPV va ser la responsable, durant més de 20 anys, de l'emissió de la senyal analògica i, més recentment, de la senyal digital, de les cadenes catalanes TV3, 33, Canal Super 3/3XL, Catalunya Ràdio i iCat FM en la Comunitat Valenciana. Durant el temps, ACPV ha creat una ret de ''Casals Jaume I'' per totes les comarques valencianes i és la propietaria d'un edifici (antic edifici ''El Siglo Valenciano'') en el mateix centre de la ciutat de Valéncia, denominat ''Centre Octubre'', i finançat pel govern català. Va ser adquirit per [[Eliseu Climent]] quan era president de ACPV durant l'any [[2005]]. ACPV és l'entitat encarregada d'organisar tots els anys el [[Correllengua]], és una campanya escolar obligatòria de protesta, amagada baix un acte lúdic i festiu, destinada a la defensa i promoció de la llengua i cultura catalanes. |
| | | |
| {{Cita|Climent y su esposa, Rosa Raga, están vinculados a 17 organizaciones que habían recibido más de 15 millones de euros de las arcas públicas catalanas entre el 2002 y el 2010.}} (Valéncia oberta, 22.11.2015) | | {{Cita|Climent y su esposa, Rosa Raga, están vinculados a 17 organizaciones que habían recibido más de 15 millones de euros de las arcas públicas catalanas entre el 2002 y el 2010.}} (Valéncia oberta, 22.11.2015) |
Llínea 281: |
Llínea 343: |
| | | |
| == 1978 - La Constitució espanyola == | | == 1978 - La Constitució espanyola == |
− | | + | {{AP|Constitució espanyola de 1978}} |
− | La mort del cap de l'Estat, el general [[Francisco Franco]], el 20 de novembre de [[1975]], va marcar l'inici del procés de la [[Transició Espanyola]] cap a la democràcia representativa. Dos dies despuix de la mort de Franco, Joan Carles I va ser proclamat rei d'Espanya, qui havia segut designat pel general. | + | La mort del cap de l'Estat, el general [[Francisco Franco]], el 20 de novembre de [[1975]], va marcar l'inici del procés de la [[Transició Espanyola]] cap a la democràcia representativa. Dos dies despuix de la mort de Franco, Joan Carles I va ser proclamat rei d'Espanya, qui havia segut designat pel dictador. |
| | | |
| La [[Constitució de 1978|Constitució espanyola]] de l'any [[1978]] va ser ratificada en referèndum pel poble espanyol el dia 6 de decembre de 1978 i sancionada pel [[Rei d'Espanya]], [[Joan Carles I]], el 27 de decembre. Es va publicar en el Bolletí Oficial de l'Estat [[BOE]] el 29 de decembre d'eixe mateix any. | | La [[Constitució de 1978|Constitució espanyola]] de l'any [[1978]] va ser ratificada en referèndum pel poble espanyol el dia 6 de decembre de 1978 i sancionada pel [[Rei d'Espanya]], [[Joan Carles I]], el 27 de decembre. Es va publicar en el Bolletí Oficial de l'Estat [[BOE]] el 29 de decembre d'eixe mateix any. |
Llínea 297: |
Llínea 359: |
| | | |
| == 1980 - XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques == | | == 1980 - XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques == |
− | | + | {{AP|XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques}} |
| En abril de l'any [[1980]], es va celebrar en [[Palma de Mallorca]], el [[XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques]], patrocinat per la ''Societe de Lingüistique Romane'' i organisada per la ''Càtedra Ramon Llull'' de l'Universitat de Barcelona i el ''Estudi Llul.lia'' de Palma de Mallorca. Es va celebrar durant els dies 7 al 12 d'abril i van acodir 723 congressistes de 31 països. | | En abril de l'any [[1980]], es va celebrar en [[Palma de Mallorca]], el [[XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques]], patrocinat per la ''Societe de Lingüistique Romane'' i organisada per la ''Càtedra Ramon Llull'' de l'Universitat de Barcelona i el ''Estudi Llul.lia'' de Palma de Mallorca. Es va celebrar durant els dies 7 al 12 d'abril i van acodir 723 congressistes de 31 països. |
| | | |
Llínea 307: |
Llínea 369: |
| | | |
| == 1979-82 - Les Normes d'El Puig == | | == 1979-82 - Les Normes d'El Puig == |
| + | {{AP|Normes d'El Puig}} |
| + | En l'any [[1979]], ans de la promulgació de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]], un Real Decret (2003/79) regulava l'incorporació de l'[[idioma valencià]] en el sistema educatiu de la [[Comunitat Valenciana]]. |
| | | |
− | En l'any [[1979]], ans de la promulgació de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]], un Real Decret (2003/79) regulava l'incorporació de l'[[idioma valencià]] en el sistema educatiu de la [[Comunitat Valenciana]].
| + | [[Archiu:Fnpuig.jpg|thumb|250px|Acte de la firma de les Normes del Puig]] |
| | | |
| La confecció i estudi de l'ortografia de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana|RACV]], que durant més de cinc anys dugueren a terme un equip de filòlecs, pintorescament, llicenciats en filologia catalana, per l'Universitat Lliterària de Valéncia, se va presentar en el [[Monasteri de Santa Maria del Puig]], en el més de març de [[1981]] i, el notari de [[Massamagrell]] donà fe del plec de firmes de més de mil intelectuals i associacions valencianes, com aixina també, de cent deu mil firmes més, cotejades pel mateix notari, i depositades en el Banc de Santander, recolzant ad esta obra valiosa i extraordinàriament minuciosa, per mig de la qual la RACV, dotà a la llengua dels valencians d'un instrument valiosíssim, perfectament adaptat a la sintàxis, la fonètica i la morfologia del parlar del poble valencià que, ademés, l'avalà per mig d'una ''Documentació formal'', més tart publicada, en la qual se fa afermament del minuciós estudi que s'hagué de dur a terme, per a completar esta magnífica obra. | | La confecció i estudi de l'ortografia de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana|RACV]], que durant més de cinc anys dugueren a terme un equip de filòlecs, pintorescament, llicenciats en filologia catalana, per l'Universitat Lliterària de Valéncia, se va presentar en el [[Monasteri de Santa Maria del Puig]], en el més de març de [[1981]] i, el notari de [[Massamagrell]] donà fe del plec de firmes de més de mil intelectuals i associacions valencianes, com aixina també, de cent deu mil firmes més, cotejades pel mateix notari, i depositades en el Banc de Santander, recolzant ad esta obra valiosa i extraordinàriament minuciosa, per mig de la qual la RACV, dotà a la llengua dels valencians d'un instrument valiosíssim, perfectament adaptat a la sintàxis, la fonètica i la morfologia del parlar del poble valencià que, ademés, l'avalà per mig d'una ''Documentació formal'', més tart publicada, en la qual se fa afermament del minuciós estudi que s'hagué de dur a terme, per a completar esta magnífica obra. |
Llínea 330: |
Llínea 394: |
| La Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes és l'encarregada de l'estudi i promoció de la llengua i lliteratura valencianes, aixina com de la normativisació, a tots els nivells, i de l'us oral i escrit de l'idioma, basant-se en la realitat llingüística valenciana i en criteris científics que s'ha concretat en la seua ortografia, diccionari, estàndart oral, etc. | | La Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes és l'encarregada de l'estudi i promoció de la llengua i lliteratura valencianes, aixina com de la normativisació, a tots els nivells, i de l'us oral i escrit de l'idioma, basant-se en la realitat llingüística valenciana i en criteris científics que s'ha concretat en la seua ortografia, diccionari, estàndart oral, etc. |
| | | |
− | L'any [[1981]] l'entitat [[Valéncia-2000]] edita (en Normes d'El Puig) el llibre de [[Josep Alminyana i Vallés|Josep Alminyana]] titulat ''El Crit de la llengua'', una obra mestra de la llengua valenciana que com diu el seu autor:
| + | En l'any [[1981]] l'entitat [[Valéncia-2000]] edita (en Normes d'El Puig) el llibre de [[Josep Alminyana i Vallés|Josep Alminyana]] titulat ''El Crit de la llengua'', una obra mestra de la llengua valenciana que com diu el seu autor: |
| | | |
| {{Cita|El Crit de la llengua és un analisis dels autors més importants de la nostra lliteratura, de les seues obres i una aportació de testimonis grafics a on es ratifiquen una volta i una atra sobre el nom de la nostra llengua: llengua valenciana. Josep Alminyana}} | | {{Cita|El Crit de la llengua és un analisis dels autors més importants de la nostra lliteratura, de les seues obres i una aportació de testimonis grafics a on es ratifiquen una volta i una atra sobre el nom de la nostra llengua: llengua valenciana. Josep Alminyana}} |
Llínea 336: |
Llínea 400: |
| El ''Crit de la llengua'', sería reeditat en dos ocasions més: l'any [[1999]] per l'entitat [[Lo Rat Penat]] i l'any [[2006]] per la [[Diputació de Valéncia]]. | | El ''Crit de la llengua'', sería reeditat en dos ocasions més: l'any [[1999]] per l'entitat [[Lo Rat Penat]] i l'any [[2006]] per la [[Diputació de Valéncia]]. |
| | | |
− | {{Cita|''Ya han passat vinticinc anys des de que la Real Acadèmia de Cultura Valenciana rebera l´adhesió en el Puig d´un escollit miler de firmants, representatius de les entitats i personalitats de tot lo Regne, refermant unes normes ortogràfiques, creades des del respecte històric, el coneiximent llingüistic i l´adequació actual de la tradició i el viu parlar dels valencians. Aquelles normes serviren per a elevar a llei en la primera transcripció al valencià, la Constitució i l´Estatut. Les normatives, que deuen ser evolutives són causa de retocs tècnics i la nostra el tingué, majorment en l´accentuació, dut com sempre des de la pròpia secció de Llengua de la Real Acadèmia en el 1982. Passats vint anys, també des del sí de la mateixa s´arribà a un acort majoritari i en 'un nou pas regulador' s´aprovà seguir evolucionant en uns chicotets retocs que, no afectant ni desvirtuant la base ya assentada, servixen a la pròpia accentuació, per a concretar la nostra fonètica, distinguint-la d´unes atres llengües i facilitant l´us dels texts escrits als castellaparlants que ara s´incorporen a l´ensenyança''.|''Dia de la llengua valenciana'' (Las Provincias, 3.3.2006). [[Vicent Ramón Calatayud]].}} | + | {{Cita|''Ya han passat vinticinc anys des de que la Real Acadèmia de Cultura Valenciana rebera l'adhesió en el Puig d'un escollit miler de firmants, representatius de les entitats i personalitats de tot lo Regne, refermant unes normes ortogràfiques, creades des del respecte històric, el coneiximent llingüistic i l'adequació actual de la tradició i el viu parlar dels valencians. Aquelles normes serviren per a elevar a llei en la primera transcripció al valencià, la Constitució i l'Estatut. Les normatives, que deuen ser evolutives són causa de retocs tècnics i la nostra el tingué, majorment en l'accentuació, dut com sempre des de la pròpia secció de Llengua de la Real Acadèmia en el 1982. Passats vint anys, també des del sí de la mateixa s´arribà a un acort majoritari i en 'un nou pas regulador' s´aprovà seguir evolucionant en uns chicotets retocs que, no afectant ni desvirtuant la base ya assentada, servixen a la pròpia accentuació, per a concretar la nostra fonètica, distinguint-la d'unes atres llengües i facilitant l'us dels texts escrits als castellaparlants que ara s´incorporen a l'ensenyança''.|''Dia de la llengua valenciana'' (Las Provincias, 3.3.2006). [[Vicent Ramón Calatayud]].}} |
| | | |
| == 1982-1983 - Primeres elecccions autonòmiques == | | == 1982-1983 - Primeres elecccions autonòmiques == |
| | | |
− | El 19 de Setembre de [[1982]], la Consellera de Cultura i Educació, [[Ampar Cabanes Pecourt|Ampar Cabanes]], va oficialisar l'ortografia general de la [[Llengua Valenciana]], per a aplicar-la al món de l'ensenyança. Se tractava de la normativa científica, pensada i ajustada per al poble valencià, feta pels filòlecs valencians de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]], en aquells temps Centre de Cultura Valenciana, fundat per la Diputació de Valéncia l'any 1915.
| + | En l'any [[1982]], la Consellera d'Educació, [[Ampar Cabanes]], firma el decret de 19 de juliol de 1982 pel qual es reconeixen els títuls de professor de valencià de [[Lo Rat Penat]] i del [[Grup d'Acció Valencianista]] i s'establixen les normes d'ortografia de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV) com a oficials per a la [[Llengua Valenciana]] i la seua incorporació al sistema d'ensenyança. |
| | | |
− | Se convoquen eleccions (8 de maig 1983) i el govern de la [[UCD]] en el poder, pert les eleccions estrepitosament, front a una avasalladora victoria del socialisme [[PSPV]]. Vintinou dies despuix de l'entrada en vigor de la normativa aprovada per la Conselleria d'un govern llegalment constituit, el nou Conseller de Educació, [[Ceprià Císcar]], soterrava aquell fet que haguera pogut ser el de la normalisació pacificadora de la Llengua Valenciana. La nova Conselleria d'Educació invalida els contractes dels professors de valencià aprovats per l'anterior Conselleria d'Educació. Se produïx un greu conflicte social i laboral. Sense més, se canvia la normativa del valencià per la del català que en aquell moment no estava regulada per ningún ent valencià. Fon el primer atac polític al valencià, a nostra llengua valenciana.
| + | En giner de 1982, l'ensenyança del valencià era una realitat, gràcies al treball de la Conselleria d'Educació d'UCD d´Ampar Cabanes, José Manuel Ricart, Vicente Insa i Justo Almela. El 19 de juliol de [[1982]], la Consellera de Cultura i Educació, [[Ampar Cabanes Pecourt|Ampar Cabanes]], va oficialisar l'ortografia general de la [[Llengua Valenciana]], per a aplicar-la al món de l'ensenyança. Se tractava de la normativa científica, pensada i ajustada per al poble valencià, feta pels filòlecs valencians de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]], en aquells temps Centre de Cultura Valenciana, fundat per la [[Diputació de Valéncia]] l'any [[1915]]. La Secretaria General Tecnica de la Conselleria d'Educació edità una publicació titulada ''[[Normes Ortografiques de l'Idioma Valencia]]'', l'any 1982, a on s'explicaven les normes ortogràfiques ([[Normes d'El Puig]]) per a l'escritura de la llengua valenciana. |
| | | |
− | Se va fer desaparéixer tot vestigi de l'ortografia autorisada per Ampar Cabanes que, en alguns llocs ya estava distribuïda i, en un acte d'imposició més propi de les maneres hitlerianes, s'inicià l'invasió de l'administració, ràdio, televisió, coleges, instituts, universitats, etc., ordenant l'estudi de la llengua en la normativa de l'Institut d'Estudis Catalans. No va haver cap tipo de consens en les [[Corts Valencianes]] tampoc cap decret o llei per a fer efectiva l'implantació. Encara hui se seguix aplicant sense que s'arreplegue ni en la [[Llei d'Ús]] del Valencià. | + | Se convoquen eleccions locals i autonòmiques (8 de maig [[1983]]) i el govern de la [[UCD]] en el poder, pert les eleccions estrepitosament, front a una avasalladora victoria del socialisme [[PSPV]]. Vintinou dies despuix de l'entrada en vigor de la normativa aprovada per la Conselleria d'un govern llegalment constituït, el nou Conseller d'Educació, [[Ciprià Císcar Casaban|Ceprià Císcar]], soterrava aquell fet que haguera pogut ser el de la normalisació pacificadora de la Llengua Valenciana. La nova Conselleria d'Educació invalida els contractes dels professors de valencià aprovats per l'anterior Conselleria d'Educació. Se produïx un greu conflicte social i laboral. Sense més, se canvia la normativa del valencià per la del català que en aquell moment no estava regulada per ningún ent valencià. Fon el primer atac polític al valencià, a la [[llengua valenciana]]. |
| | | |
− | El govern socialiste de [[Joan Lerma]] va governar en la Comunitat Valenciana des de 1982 fins a 1995 i, apart d'atres coses, aprovaria una llei del valencià, la Llei d'ús i ensenyament (sic) del valencià, l'any [[1983]] i crearia l'any [[1994]] un Institut Universitari (Institut Interunivesitari de Filologia Valenciana) per a fer-li ombra a la força cultural i científica de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana. | + | L'arribada al poder del [[PSPV-PSOE]] propicià la des-oficialisació dels títuls de valencià de [[Lo Rat Penat]], la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV), el [[Grup d'Acció Valencianista]] (GAV) i atres institucions i entitats valencianes, i la catalanisació definitiva del sistema educatiu valencià durant 12 anys, que el [[PPCV]] ha proseguit en els seus següents anys de govern. |
| + | |
| + | {{Cita|''El citado decreto pesoísta ha dejado cesantes a más de doscientos profesores de lengua valenciana, acogidos al real decreto de 3 de agosto de 1979, orden del 7 de julio de 1980 y decretos posteriores del Consell, ha vulnerado este real texto que propugna explícitamente la enseñanza de la lengua valenciana; ha invalidado los títulos expedidos por la centenaria entidad Lo Rat Penat y por el Grup de Acción Valencianista, así como la normativa de la Academia de Cultura Valenciana; por el contrario, ha impuesto la llamada de Castellón, es decir, la del "Institut d'Estudis Catalans", y, por fin, tiende a deformar la mentalidad de los escolares, arrancándoles de su tradición histórica.''|''Nuevo conflicto lingüístico'' per [[Vicente Ramos]], publicat en el periòdic ''[[Las Provincias]]'', (Diputado de AP - Unión Valenciana)}} |
| + | |
| + | Se feu desaparéixer tot vestigi de l'ortografia autorisada per Ampar Cabanes que, en alguns llocs ya estava distribuïda i, en un acte d'imposició més propi de les maneres hitlerianes, s'inicià l'invasió de l'administració, ràdio, televisió, coleges, instituts, universitats, etc., ordenant l'estudi de la llengua en la normativa de l'Institut d'Estudis Catalans. No va haver cap tipo de consens en les [[Corts Valencianes]] tampoc cap decret o llei per a fer efectiva l'implantació. Encara hui se seguix aplicant sense que s'arreplegue ni en la [[Llei d'Us|Llei d'Ús]] del Valencià. |
| + | |
| + | El govern socialiste de [[Joan Lerma]] va governar en la [[Comunitat Valenciana]] des de 1982 fins a [[1995]] i, apart d'atres coses, aprovaria una llei del valencià, la [[Llei d'Us|Llei d'ús i ensenyament (sic) del valencià]], l'any [[1983]] i crearia l'any [[1994]] un Institut Universitari ([[Institut Interuniversitari de Filologia Valenciana]]) per a fer-li ombra a la força cultural i científica de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]]. |
| | | |
| === L'Estatut d'Autonomia === | | === L'Estatut d'Autonomia === |
− | | + | {{AP|Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana}} |
| De fet, des dels orígens del [[Regne de Valéncia]], mai se li ha donat a la [[llengua valenciana]] el nom de ''català''; ha rebut moltes denominacions: romanç, vulgar, vulgada llengua materna valenciana, vulgar llengua valenciana, ydiomate valentino, valentino idiomate, llengua plana valenciana, valenciana prosa, valentina lingua, vulgar valenciana, valentinum, lingua vulgare valentina, vulgar valencià, idioma valencià o simplement valencià. Pero la denominació que més es repetix durant tots els temps fins a hui és la de llengua valenciana, nom que li donaren els clàssics valencians en un [[Sigle d'Or valencià|Sigle d'Or]] que conseguí un prestigi internacional. Hui en dia el seu nom oficial és ''idioma valencià'', segons l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]], el qual es referix també al valencià com a llengua. | | De fet, des dels orígens del [[Regne de Valéncia]], mai se li ha donat a la [[llengua valenciana]] el nom de ''català''; ha rebut moltes denominacions: romanç, vulgar, vulgada llengua materna valenciana, vulgar llengua valenciana, ydiomate valentino, valentino idiomate, llengua plana valenciana, valenciana prosa, valentina lingua, vulgar valenciana, valentinum, lingua vulgare valentina, vulgar valencià, idioma valencià o simplement valencià. Pero la denominació que més es repetix durant tots els temps fins a hui és la de llengua valenciana, nom que li donaren els clàssics valencians en un [[Sigle d'Or valencià|Sigle d'Or]] que conseguí un prestigi internacional. Hui en dia el seu nom oficial és ''idioma valencià'', segons l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]], el qual es referix també al valencià com a llengua. |
| | | |
Llínea 356: |
Llínea 426: |
| Les normes ortogràfiques emanades de la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] de la [[RACV]] ([[Normes d'El Puig]]) foren oficialisades per la Generalitat Valenciana per a l'idioma valencià i en elles fon redactat el primer Estatut d'Autonomia de l'any [[1982]]. | | Les normes ortogràfiques emanades de la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] de la [[RACV]] ([[Normes d'El Puig]]) foren oficialisades per la Generalitat Valenciana per a l'idioma valencià i en elles fon redactat el primer Estatut d'Autonomia de l'any [[1982]]. |
| | | |
− | L'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana]] fon redactat en l'abril de l'any [[1981]] en l'hotel Azor de [[Benicàssim]] i fon aprovat per la Llei Orgànica 5/1982, del 1 de juliol. Les Corts han portat a terme varies reformes de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana. La primera d'elles per mig de Llei Orgànica 4/1991, de 13 de març, que modificava l'artícul 12.4, determinava que la data per a celebrar les eleccions autonòmiques sería el quart dumenge de maig. La segona reforma, per mig de Llei Orgànica 5/1994, de 24 de març, va supondre l'inclusió d'una nova disposició adicional tercera que expressava que "totes les competències atribuïdes per este Estatut queden incorporades plenament i s'assumixen en caràcter estatutari per la Generalitat Valenciana". L'última reforma i la més important fon l'any [[2006]] (Llei Orgànica 1/2006, 10 d'abril), que entre atres coses, incorporava a la [[AVL]] com a entitat normativa del ''valencià''. Fon un pacte polític entre els dos grans partits en major representació en Les [[Corts Valencianes]], el [[PPCV]] encapçalat per [[Francisco Camps]] i el [[PSPV]] encapçalat per [[Joan Ignasi Pla]]. | + | L'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana]] fon redactat en l'abril de l'any [[1981]] en l'hotel Azor de [[Benicàssim]] i fon aprovat per la Llei Orgànica 5/1982, del 1 de juliol. Les Corts han portat a terme vàries reformes de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana. La primera d'elles per mig de Llei Orgànica 4/1991, de 13 de març, que modificava l'artícul 12.4, determinava que la data per a celebrar les eleccions autonòmiques sería el quart dumenge de maig. La segona reforma, per mig de Llei Orgànica 5/1994, de 24 de març, va supondre l'inclusió d'una nova disposició adicional tercera que expressava que "totes les competències atribuïdes per este Estatut queden incorporades plenament i s'assumixen en caràcter estatutari per la Generalitat Valenciana". L'última reforma i la més important fon l'any [[2006]] (Llei Orgànica 1/2006, 10 d'abril), que entre atres coses, incorporava a la [[AVL]] com a entitat normativa del ''valencià''. Fon un pacte polític entre els dos grans partits en major representació en Les [[Corts Valencianes]], el [[PPCV]] encapçalat per [[Francisco Camps]] i el [[PSPV]] encapçalat per [[Joan Ignasi Pla]]. |
| | | |
| Tant l'actual estatut d'autonomia valencià aprovat per Les Corts el 27 de març de l'any 2006 com el seu predecessor (en vigència durant més de dos décades), són clars i concisos a l'hora de concretar el nom i l'entitat de l'[[Idioma Valencià]]. En abdós Cartes Magnes (marc jurídic i llegislatiu valencià de ranc màxim, supeditat únicament a la Constitució espanyola), l'Idioma Valencià està definit com la ''llengua pròpia dels valencians'' a la que se li reconeix i otorga (en justícia) el seu caràcter d'Idioma. | | Tant l'actual estatut d'autonomia valencià aprovat per Les Corts el 27 de març de l'any 2006 com el seu predecessor (en vigència durant més de dos décades), són clars i concisos a l'hora de concretar el nom i l'entitat de l'[[Idioma Valencià]]. En abdós Cartes Magnes (marc jurídic i llegislatiu valencià de ranc màxim, supeditat únicament a la Constitució espanyola), l'Idioma Valencià està definit com la ''llengua pròpia dels valencians'' a la que se li reconeix i otorga (en justícia) el seu caràcter d'Idioma. |
Llínea 384: |
Llínea 454: |
| Queda puix llegislativa i jurídicament dictaminat al màxim nivell, que l'[[Idioma Valencià]] és la llengua pròpia dels valencians (i no atra) i que ademés la [[Llengua Valenciana]] dispon de ranc d'Idioma (llengua que ha desenrollat un sistema de codificació propi), sense que de l'articulat de la Carta Magna valenciana puga traure's conclusió alguna de que l'Idioma Valencià siga un dialecte d'una atra llengua, ni que el Valencià siga la mateixa llengua que una atra llengua. | | Queda puix llegislativa i jurídicament dictaminat al màxim nivell, que l'[[Idioma Valencià]] és la llengua pròpia dels valencians (i no atra) i que ademés la [[Llengua Valenciana]] dispon de ranc d'Idioma (llengua que ha desenrollat un sistema de codificació propi), sense que de l'articulat de la Carta Magna valenciana puga traure's conclusió alguna de que l'Idioma Valencià siga un dialecte d'una atra llengua, ni que el Valencià siga la mateixa llengua que una atra llengua. |
| | | |
− | Per lo tant, l'Estatut valencià reconeix a la llengua pròpia dels valencians la categoria de llengua que sempre ha tingut, ''Idioma valencià''. | + | Per lo tant, l'Estatut valencià reconeix a la llengua pròpia dels valencians la categoria de llengua que sempre ha tengut, ''Idioma valencià''. |
| | | |
| En quan a l'inclusió de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua en l'Estatut, l'advocat i sociòlec segorbí, José Mª Adán García, diu lo següent: | | En quan a l'inclusió de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua en l'Estatut, l'advocat i sociòlec segorbí, José Mª Adán García, diu lo següent: |
| | | |
− | {{Cita|En esta misma dirección se sitúa el reconocimiento estatutario de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, cuya normativa lingüística “será de aplicación obligatoria a todas las Administraciones públicas de la Comunidad Valenciana”. Todos sabemos que, por un inexplicable contubernio, está constituida por una mayoría catalanista, que no intenta potenciar nuestra lengua, sino homologarla a la catalana. Blindarla estatutariamente es consolidar ese propósito, lo cual además de ser contradictorio con nuestras señas de identidad, es contrario al sentir mayoritariamente democrático del pueblo Valenciano.}} | + | {{Cita|En esta misma dirección se sitúa el reconocimiento estatutario de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, cuya normativa lingüística “será de aplicación obligatoria a todas las Administraciones públicas de la Comunidad Valenciana”. Todos sabemos que, por un inexplicable contubernio, está constituïda por una mayoría catalanista, que no intenta potenciar nuestra lengua, sino homologarla a la catalana. Blindarla estatutariamente es consolidar ese propósito, lo cual además de ser contradictorio con nuestras señas de identidad, es contrario al sentir mayoritariamente democrático del pueblo Valenciano.}} |
| | | |
| * ''Pros y contras en el proyecto de estatuto'' (Las Provincias, 10.8.2005) | | * ''Pros y contras en el proyecto de estatuto'' (Las Provincias, 10.8.2005) |
| | | |
| === Unió Valenciana === | | === Unió Valenciana === |
− | | + | {{AP|Unió Valenciana}} |
− | L'any 1982 va ser fundat el partit polític [[Unió Valenciana]] (UV), un partit d'ideologia, en els seus primers moments, regionalista i valencianista, pero a partir de l'any [[2008]] va passar a definir-se com a nacionalista, lliberal progressista i valencianista, fundat per l'empresari [[Vicent González Lizondo]], l'exalcalde de la ciutat de Valéncia (1973-1976 i 1976-1979) [[Miquel Ramón Izquierdo]], l'historiador alacantí [[Vicent Ramos]] i la mestra i empresària, Mª [[Dolors Garcia Broch]], entre atres. UV aspirava a ser el partit majoritari de la [[Comunitat Valenciana]], per a defendre els interessos del poble valencià, i treballar pel benestar i calitat de vida de tots els seus ciutadans. En les eleccions autonòmiques de l'any 1983 a les [[Corts Valencianes]], que conformarien la I llegislatura, Unió Valenciana es va presentar en Coalició junt ad atres partits (Alianza Popular, Partido Demócrata Popular, Unión Liberal i la mateixa UV) obtenint uns bons resultats: 32,11 % dels vots i 32 escans. Va obtindre el seu major èxit a finals de la década de 1980 i principis de la de 1990 (baix el liderage de Vicent González Lizondo): UV va obtindre representació en el [[Congrés dels Diputats]] i les [[Corts Valencianes]], aixina com una important representació municipal (en especial en la ciutat de Valéncia), apart de moltes alcaldies en la Comunitat Valenciana.
| + | En l'any 1982 va ser fundat el partit polític [[Unió Valenciana]] (UV), un partit d'ideologia, en els seus primers moments, regionalista i valencianista, pero a partir de l'any [[2008]] va passar a definir-se com a nacionalista, lliberal progressista i valencianista, fundat per l'empresari [[Vicent González Lizondo]], l'exalcalde de la ciutat de Valéncia (1973-1976 i 1976-1979) [[Miquel Ramón Izquierdo]], l'historiador alacantí [[Vicent Ramos]] i la mestra i empresària, Mª [[Dolors Garcia Broch]], entre atres. UV aspirava a ser el partit majoritari de la [[Comunitat Valenciana]], per a defendre els interessos del poble valencià, i treballar pel benestar i calitat de vida de tots els seus ciutadans. En les eleccions autonòmiques de l'any 1983 a les [[Corts Valencianes]], que conformarien la I llegislatura, Unió Valenciana es va presentar en Coalició junt ad atres partits (Alianza Popular, Partido Demócrata Popular, Unión Liberal i la mateixa UV) obtenint uns bons resultats: 32,11 % dels vots i 32 escans. Va obtindre el seu major èxit a finals de la década de 1980 i principis de la de 1990 (baix el liderage de Vicent González Lizondo): UV va obtindre representació en el [[Congrés dels Diputats]] i les [[Corts Valencianes]], aixina com una important representació municipal (en especial en la ciutat de Valéncia), apart de moltes alcaldies en la Comunitat Valenciana. |
| | | |
| {| {{tablabonita}} | | {| {{tablabonita}} |
Llínea 432: |
Llínea 502: |
| Els valencians varen tindre una veu valenciana en [[Madrit]] en defensa dels interessos del poble valencià representada per Vicent González Lizondo. Despuix del seu acostament al [[Partit Popular]] durant la década de 1990, que va culminar en l'arribada del PP a l'alcaldia de Valéncia ([[Rita Barberà]]) i a la presidència de la [[Generalitat Valenciana]] gràcies al denominat [[Pacte del Pollastre]]. | | Els valencians varen tindre una veu valenciana en [[Madrit]] en defensa dels interessos del poble valencià representada per Vicent González Lizondo. Despuix del seu acostament al [[Partit Popular]] durant la década de 1990, que va culminar en l'arribada del PP a l'alcaldia de Valéncia ([[Rita Barberà]]) i a la presidència de la [[Generalitat Valenciana]] gràcies al denominat [[Pacte del Pollastre]]. |
| | | |
− | No obstant, en l'interior del partit, la posició de Lizondo es va vore debilitada, segurament pel seu estat de salut, com va evidenciar el desmai que va sofrir en les Corts i al distanciament dels principis que varen originar el naiximent d'este partit. Obligat per les circumstàncies, González Lizondo, qui poc abans havia expulsat a les joventuts del partit, la [[Joventut Valencianista]], per considerar-les massa nacionalistes, va cedir la presidència del partit al president de les Corts [[Héctor Villalba]], qui no estava considerat anticatalaniste i fins i tot compartia certes idees en el valencianisme polític dins del context de la tercera via del nacionalisme valencià. La disputa acabaria en l'expulsió del partit de Lizondo, en novembre de [[1996]], Lizondo moriria un mes despuix de la seua expulsió. | + | No obstant, en l'interior del partit, la posició de Lizondo es va vore debilitada, segurament pel seu estat de salut, com va evidenciar el desmai que va sofrir en les Corts i al distanciament dels principis que varen originar el naiximent d'este partit. Obligat per les circumstàncies, González Lizondo, qui poc abans havia expulsat a les joventuts del partit, la [[Joventut Valencianista]], per considerar-les massa nacionalistes, va cedir la presidència del partit al president de les Corts [[Héctor Villalba]], qui no estava considerat anticatalaniste e inclús compartia certes idees en el valencianisme polític dins del context de la tercera via del nacionalisme valencià. La disputa acabaria en l'expulsió del partit de Lizondo, en novembre de [[1996]], Lizondo moriria un més despuix de la seua expulsió. |
| | | |
| La mort de Vicent González Lizondo, i la gestió dels dirigents posteriors va provocar que el partit fora disminuint progressivament la seua implantació, fins a aplegar a uns resultats testimonials. | | La mort de Vicent González Lizondo, i la gestió dels dirigents posteriors va provocar que el partit fora disminuint progressivament la seua implantació, fins a aplegar a uns resultats testimonials. |
| | | |
− | L'any [[2006]], diversos valencianistes provinents d'una Unió Valenciana en descomposició, pensen en crear atre partit [[valencianiste]] que responga al seu ideal valencianiste i recuperar el vell partit de [[Miquel Adlert]] i [[Xavier Casp]]. En eixe any realisen diversos actes, ya com a [[Acció Nacionalista Valenciana]], i serà oficialment en [[febrer]] de 2006 quan Acció Nacionalista Valenciana es reactiva i es refunda de manera oficial. ACNV, un partit històric que va ser fundat en l'agost de l'any [[1933]], partit de centre moderat, lliberal, i valencianiste. Nacionaliste en lo econòmic i en lo polític, més allà del regionalisme d'Unió Valenciana.
| + | En l'any [[2006]], diversos valencianistes provinents d'una Unió Valenciana en descomposició, pensen en crear atre partit [[valencianiste]] que responga al seu ideal valencianiste i recuperar el vell partit de [[Miquel Adlert]] i [[Xavier Casp]]. En eixe any realisen diversos actes, ya com a [[Acció Nacionalista Valenciana]], i serà oficialment en [[febrer]] de 2006 quan Acció Nacionalista Valenciana es reactiva i es refunda de manera oficial. ACNV, un partit històric que va ser fundat en l'agost de l'any [[1933]], partit de centre moderat, lliberal, i valencianiste. Nacionaliste en lo econòmic i en lo polític, més allà del regionalisme d'Unió Valenciana. |
| + | |
| + | En l'any [[2011]], sent el seu president, [[Josep Manuel Miralles]], el partit va ser entregat al [[PPCV]] que presidia en aquells anys, [[Francisco Camps]], donant fi a la seua existència. Despuix de les eleccions de l'any [[2011]], que el [[PPCV]] tornà a guanyar, es feu públic que Miralles treballaria en la Conselleria de Governació com a director general de Coordinació del Desenroll Estatutari i Consultes Electorals, càrrec del que sería rellevat en l'any [[2014]]. |
| + | |
| + | === Associació Cardona Vives === |
| | | |
− | L'any [[2011]], sent el seu president, [[Josep Manuel Miralles]], el partit va ser entregat al [[PPCV]] que presidia en aquells anys, [[Francisco Camps]], donant fi a la seua existència.
| + | {{Cita|1982. El filolec romaniste castellonenc Mossen Josep Mª Guinot i Galán funda l'[[Cardona i Vives|Associacio Cultural Cardona i Vives]] en defensa de la [[Llengua Valenciana]]. Conscient de la creixent invasio del catalanisme per terrres castellonenques, les investigacions del Pare Guinot ixen a la llum en obres essencials com: 'Fonetica de la Llengua Valenciana' (1984), 'Gramatica Normativa de la Llengua Valenciana' (1987), 'Fonetica verbal' (1997), 'La Llengua Valenciana Hui' (1988), 'Valencià i Catala comparats' (1989), 'Morfologia historica de la Llengua Valenciana' (1991), 'Lexicografia valenciana' (2002), 'Doctrina sobre la Llengua Valenciana' i uns atres molts treballs dirigits tots a documentar l'independencia i autonomia historica del valencià front a l'invasor dialecte barceloní.|'¿Llengua Valenciana o dialecte barceloní? (Neocatala). La suplantació d'una llengua. Segles XIX i XX' (Valéncia, 2005), per [[Teresa Puerto|Mª Teresa Puerto Ferre]]}} |
| | | |
| == 1983 - La Llei d'Us == | | == 1983 - La Llei d'Us == |
− | | + | {{AP|Llei d'us i ensenyament del Valencià}} |
− | La ''Llei d'Us i ensenyament (sic) del valencià'' (Llei 4/1983, de 23 de novembre), fon aprovada pel govern socialiste de [[Joan Lerma]], sent el seu Conseller d'Educació, [[Ciprià Císcar Casaban|Ciprià Císcar]], i publicada en el [[DOCV]] nº 133 del día 1 de decembre de 1983 i que continua vigent encara que haja canviat el color polític durant els anys posteriors. | + | La ''Llei d'Us i ensenyament (sic) del valencià'' (Llei 4/1983, de 23 de novembre), fon aprovada pel govern socialiste de [[Joan Lerma]], sent el seu Conseller d'Educació, [[Ciprià Císcar Casaban|Ciprià Císcar]], i publicada en el [[DOCV]] nº 133 del día 1 de decembre de 1983 i que contínua vigent encara que haja canviat el color polític durant els anys posteriors. |
| | | |
| S'aprovà l'any 1983 en els vots favorables del [[PSPV]] i del [[PCPV]] i l'abstenció del grup popular que estava format pels següents partits: [[Aliança Popular]], [[PDP]], [[Unió Lliberal]] i [[Unió Valenciana]]. El 18 de novembre de 1983 s'aprovà en el saló de plens de la [[Diputació d'Alacant]], per lo tant, nomenada també com a ''La Llei d'Alacant''. La LUEV fon oficial el 23 de novembre de l'any [[1983]], coincidint en el natalici del pancatalaniste [[Joan Fuster]]. | | S'aprovà l'any 1983 en els vots favorables del [[PSPV]] i del [[PCPV]] i l'abstenció del grup popular que estava format pels següents partits: [[Aliança Popular]], [[PDP]], [[Unió Lliberal]] i [[Unió Valenciana]]. El 18 de novembre de 1983 s'aprovà en el saló de plens de la [[Diputació d'Alacant]], per lo tant, nomenada també com a ''La Llei d'Alacant''. La LUEV fon oficial el 23 de novembre de l'any [[1983]], coincidint en el natalici del pancatalaniste [[Joan Fuster]]. |
Llínea 478: |
Llínea 552: |
| {{Cita|Bolsa de mejora de empleo para el ingreso como funcionario de carrera o contratado laboral indefinido al servicio de la Diputación Provincial en plazas de administrativo. 2.-Valenciano. Hasta un máximo de 2,5 puntos. Acreditado mediante certificado oficial expedido por la "Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià". Conocimientos grado superior 2,5 puntos. 4.-Titulaciones académicas. Hasta un máximo de 2 puntos. Doctorado: 1,5 puntos.}} (Bolletí Oficial de la província de Castelló, nº 52, 29 d'abril de 2004) | | {{Cita|Bolsa de mejora de empleo para el ingreso como funcionario de carrera o contratado laboral indefinido al servicio de la Diputación Provincial en plazas de administrativo. 2.-Valenciano. Hasta un máximo de 2,5 puntos. Acreditado mediante certificado oficial expedido por la "Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià". Conocimientos grado superior 2,5 puntos. 4.-Titulaciones académicas. Hasta un máximo de 2 puntos. Doctorado: 1,5 puntos.}} (Bolletí Oficial de la província de Castelló, nº 52, 29 d'abril de 2004) |
| | | |
− | == 1985 - I Congrés de la Llengua Valenciana == | + | == 1985 == |
| | | |
− | El I Congrés de la Llengua Valenciana, organisat pel [[Patronat Històric Artístic Cultural d'Elig]] (PHACE), sent uns dels organisadors [[Josep Payà]] i [[Josep Esteve Rico Sogorb]], es va celebrar en la ciutat alacantina d'[[Elig]] durant els dies 17, 18 i 19 de maig de l'any 1985. El discurs d'apertura del Congrés va ser pronunciat pel professor [[Antonio Ubieto]]. Entre els participants que acodiren al Congrés i participaren en el mateix en determinades ponències sobre la llengua valenciana: [[Josep Payà]], [[Josep Boronat]], [[Lleopolt Penyarroja]], [[Francesc de Borja Cremades]], [[Antonia Vila i Ferri]], [[Voro Lopez]], [[Emili Miedes]], [[Manuel Mourelle de Lema]], [[Carles Recio]], [[Chimo Lanuza]], [[Antoni Fontelles]], [[Manolo Gimeno]], [[Julián San Valero|Julià San Valero]], [[Josep Marín i Morell]], [[Antoni Garcia i Carpio]], [[Miquel Navarro i Sala]], Mn. [[Josep Mª Guinot]], [[Miquel Carbonell i Roig]],.. | + | === I Congrés de la Llengua Valenciana === |
| + | {{AP|I Congrés de la Llengua Valenciana}} |
| + | El I Congrés de la Llengua Valenciana, organisat pel [[Patronat Històric Artístic Cultural d'Elig]] (PHACE), sent uns dels organisadors [[Josep Payà]] i [[Josep Esteve Rico Sogorb]], es va celebrar en la ciutat alacantina d'[[Elig]] durant els dies 17, 18 i 19 de maig de l'any 1985. El discurs d'apertura del Congrés va ser pronunciat pel professor [[Antonio Ubieto]]. Entre els participants que acodiren al Congrés i participaren en el mateix en determinades ponències sobre la llengua valenciana: [[Josep Payà]], [[Josep Boronat]], [[Lleopolt Penyarroja]], [[Francesc de Borja Cremades i Marco|Francesc de Borja Cremades]], [[Antonia Vila i Ferri]], [[Voro Lopez]], [[Emili Miedes]], [[Manuel Mourelle de Lema]], [[Carles Recio]], [[Chimo Lanuza]], [[Antoni Fontelles]], [[Manuel Gimeno Juan|Manolo Gimeno]], [[Julián San Valero|Julià San Valero]], [[Josep Marín i Morell]], [[Antoni Garcia i Carpio]], [[Miquel Navarro i Sala]], Mn. [[Josep Mª Guinot]], [[Miquel Carbonell i Roig]],.. |
| | | |
| {{Cita|''Vaya por delante mi felicitación, pues ya era hora que en esta tierra se interesaran por sus raíces; que la primera lengua que tuvo un Siglo de Oro en España, celebrara unas sesiones para aportar sus estudios debidamente documentados e ir adaptándola a las exigencias de la época, y dejar constancia de la personalidad de un pueblo que ama lo suyo y sabe respetar lo que, aún cercano, no le pertenece.''|Discurs d'Apertura del I Congrés de la Llengua Valenciana per Antonio Ubieto Arteta}} | | {{Cita|''Vaya por delante mi felicitación, pues ya era hora que en esta tierra se interesaran por sus raíces; que la primera lengua que tuvo un Siglo de Oro en España, celebrara unas sesiones para aportar sus estudios debidamente documentados e ir adaptándola a las exigencias de la época, y dejar constancia de la personalidad de un pueblo que ama lo suyo y sabe respetar lo que, aún cercano, no le pertenece.''|Discurs d'Apertura del I Congrés de la Llengua Valenciana per Antonio Ubieto Arteta}} |
| + | |
| + | === El Consell Valencià de Cultura === |
| + | {{AP|Consell Valencià de Cultura}} |
| + | Joan Lerma, president de la Generalitat Valenciana, en l'any [[1985]] creà el [[Consell Valencià de Cultura]] (CVC), ratificat per [[Eduardo Zaplana]]. Per cert este senyor va nomenar en l'any [[1996]] a [[Santiago Grisolía]], com a president i encara seguix en el càrrec en l'any [[2018]]. |
| + | |
| + | En els seus estatuts diu lo següent: |
| + | |
| + | {{Cita|''Título I. Artículo 3.'' |
| + | |
| + | ''El Consejo Valenciano de Cultura es la Institución consultiva y asesora de las Instituciones públicas de la Comunidad Valenciana, en aquellas materias específicas que afecten a la cultura valenciana. Velará por la defensa y promoción de los valores lingüísticos y culturales valencianos de acuerdo con lo que dispone la presente Ley.''}} |
| | | |
| == 1989 - Canal Nou == | | == 1989 - Canal Nou == |
− | | + | {{AP|Radiotelevisió Valenciana}} |
| L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana de 1982 va possibilitar la creació d'uns mijos de comunicació social destinats a fomentar l'intercomunicació entre valencians i a potenciar la seua identitat cultural i llingüística. En el mes de juliol de 1984, les Corts Valencianes aprovaren la Llei de creació de Radiotelevisió Valenciana ([[RTVV]]). | | L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana de 1982 va possibilitar la creació d'uns mijos de comunicació social destinats a fomentar l'intercomunicació entre valencians i a potenciar la seua identitat cultural i llingüística. En el mes de juliol de 1984, les Corts Valencianes aprovaren la Llei de creació de Radiotelevisió Valenciana ([[RTVV]]). |
| | | |
− | Les emissions de Canal 9, que en l'últim any (2013) passà a denominar-se ''NOU'', i Punt 2 (segon canal de RTVV), arribaren ad atres zones limítrofes a la Comunitat Valenciana, com [[Tarragona]], les [[Illes Balears]], [[Múrcia]], [[Terol]] i la part est de [[Castella-La Mancha]]. | + | Les emissions de Canal 9, que en l'últim any (2013) passà a denominar-se ''NOU'', i Punt 2 (segon canal de RTVV), arribaren ad atres zones llimítrofes a la Comunitat Valenciana, com [[Tarragona]], les [[Illes Balears]], [[Múrcia]], [[Terol]] i la part est de [[Castella-La Mancha]]. |
| | | |
| Apart dels informatius i alguns documentals de calitat, programes d'entreteniment, de producció pròpia, que tingueren prou d'èxit, com el programa dirigit per [[Joan Monleón]], ''El show de Joan Monleón'' que incloïa el concurs de la ''Paella musical'', que se quedà en la gent la cançoneta: ''A guanyar diners, ¿A on estan?, ¿A on estan?, a guanyar diners...'', programes considerats de "telefem" com ''Tómbola'', programes de série com ''L'Alqueria Blanca'' o un programa concurs com ''Cantem de Cor'', que va reunir a les millors corals del [[Regne de Valéncia]]. | | Apart dels informatius i alguns documentals de calitat, programes d'entreteniment, de producció pròpia, que tingueren prou d'èxit, com el programa dirigit per [[Joan Monleón]], ''El show de Joan Monleón'' que incloïa el concurs de la ''Paella musical'', que se quedà en la gent la cançoneta: ''A guanyar diners, ¿A on estan?, ¿A on estan?, a guanyar diners...'', programes considerats de "telefem" com ''Tómbola'', programes de série com ''L'Alqueria Blanca'' o un programa concurs com ''Cantem de Cor'', que va reunir a les millors corals del [[Regne de Valéncia]]. |
Llínea 500: |
Llínea 586: |
| {{Cita|''Ara constatem que el fracàs de Canal 9 no es deu únicament a una mala gestió econòmica, sino a l'utilisació d'un model de llengua que no reflectix la realitat llingüística valenciana, no respecta les formes genuïnes valencianes i que és, com ya díem en 1990: “un llenguage afectat, sense naturalitat, coent, que no es sent com a propi i en el qual no s'identifiquen els valencians”.''}} | | {{Cita|''Ara constatem que el fracàs de Canal 9 no es deu únicament a una mala gestió econòmica, sino a l'utilisació d'un model de llengua que no reflectix la realitat llingüística valenciana, no respecta les formes genuïnes valencianes i que és, com ya díem en 1990: “un llenguage afectat, sense naturalitat, coent, que no es sent com a propi i en el qual no s'identifiquen els valencians”.''}} |
| | | |
− | Durant els més de vint anys d'emissions, algunes paraules que no pertenéixen a la llengua valenciana han calat en la llengua parlada pel poble, podem citar, entre moltes atres: ''esport'' per deport, ''vacances'' per vacacions i ''cap de setmana'' per fi de semana. | + | Durant els més de vint anys d'emissions, algunes paraules que no pertenéixen a la llengua valenciana han calat en la llengua parlada pel poble, podem citar, entre moltes atres: ''esport'' per [[Deport|deport]], ''vacances'' per [[Vacacions|vacacions]] i ''cap de setmana'' per [[Fi de semana|fi de semana]]. |
| | | |
| El llingüíste i escritor català, Miguel Siguán Soler (Barcelona, 1918-2010), considerat el pare de l'immersió llingüística, comentava: | | El llingüíste i escritor català, Miguel Siguán Soler (Barcelona, 1918-2010), considerat el pare de l'immersió llingüística, comentava: |
| | | |
| {{Cita|La enseñanza del catalán en el extranjero es casi imposible, porque primero es prioritario extender y consolidar el catalán en Catalunya, Valencia y Baleares.|(El Periódico, 8.4.1989)}} | | {{Cita|La enseñanza del catalán en el extranjero es casi imposible, porque primero es prioritario extender y consolidar el catalán en Catalunya, Valencia y Baleares.|(El Periódico, 8.4.1989)}} |
| + | |
| + | == 1991 - Resolució Killilea == |
| + | {{AP|Resolució Killilea}} |
| + | La [[Resolució Killilea]] o Killilea resolution, sobre les llengües minoritaries d'[[Europa]] |
| + | |
| + | Des del [[13 de maig]] de [[1991]] l'[[Unió Europea]] reconeix la denominació de l'[[idioma valencià]]. En eixa data el Consell va firmar un conveni en l'Oficina de Publicacions de les Comunitats Europees per a traduir en llengua valenciana la segona edició del document "Tesauro Eurovoc", un indexador plurilingüe de conceptes. Conveni rubricat per Lucien Emringer com a director d'esta institució europea o organisme oficial que autorisa les publicacions en les llengües oficials dels Estats i Regions i el llavors conseller d'Administració Pública Emèrit Bono. Curiós: en Madrit i Valéncia governava el PSOE i en Barcelona, CiU. Llavors no va haver problema i ara tot són tràves per al valencià. |
| | | |
| == 1992 - Carta Europea de Llengües Minoritàries == | | == 1992 - Carta Europea de Llengües Minoritàries == |
| + | {{AP|Carta Europea de Llengües Minoritàries}} |
| + | La [[Carta Europea de Llengües Minoritàries]] o Regionals va ser un acort ratificat pels estats membres del Consell d'Europa - entre ells, [[Espanya]] -, per a la defensa i promoció de totes les llengües d'Europa, firmat en Estrasburc, el 5 de novembre de [[1992]], en el que la llengua valenciana està inclosa i calificada com a Idioma amenaçat per ser un idioma discriminat i perseguit en la Comunitat Valenciana. En l'actualitat, el quart informe sobre Espanya del Comité d'experts del Consell d'Europa l'han ratificat i diferèncien el valencià del català. |
| | | |
− | La [[Carta Europea de Llengües Minoritàries]] o Regionals va ser un acort ratificat pels estats membres del Consell d'Europa - entre ells, [[Espanya]] -, per a la defensa i promoció de totes les llengües d'Europa, firmat en Estrasburc, el 5 de novembre de [[1992]], en el que la llengua valenciana està inclosa i calificada com a Idioma amenaçat per ser un idioma discriminat i perseguit en la Comunitat Valenciana. En l'actualitat, el quart informe sobre Espanya del Comité d'experts del Consell d'Europa l'han ratificat i diferèncien el valencià del català. | + | == Plataforma Normes d'El Puig == |
| + | [[Archiu:Plataf5.jpg|thumb|200px|Publicació]] |
| + | {{AP|Plataforma Normes d'El Puig}} |
| + | La [[Plataforma Normes d'El Puig]] (PNP) fon una entitat cultural fundada a mitan dels [[anys 1990|anys 90]] i estava formada per més de xixanta associacions valencianes i [[valencianiste|valencianistes]] de tot tipo. En un principi esta Plataforma fon creada per a la realisació d'una ampla campanya en defensa de les [[Normes d'El Puig]] que va donar pas a un "Manifest per l'Identitat i l'Idioma Valencià" i la posterior arreplegada de firmes en favor del mateix manifest. L'intenció era respondre de forma contundent al Dictamen del [[Consell Valencià de Cultura]] (CVC) que donà pas a la Llei de Creació de l'[[AVL]] en l'any [[1998]]. |
| + | |
| + | Editaren algunes publicacions en relació a la defensa de la [[llengua valenciana]], entre elles, la titulada ''[[Llengua valenciana. Situacio politica actual. Analisis sintetic de la llei de creacio de la Academia Valenciana de la llengua -AVLl-. Apunts de futur.]]'', de [[Joan Sancho]], secretari de la Plataforma, a on s'explicava el moment actual i situacio de la [[llengua valenciana]], el dictamen del [[Consell Valencià de Cultura]] (CVC), un analisis de dit dictamen i els vots particulars i la llei de creacio de l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]], uns apunts de futur acompanyat d'una bibliografia recomanada, un recull de prensa i el manifest de la Plataforma. |
| | | |
| == 1996 - L'Acadèmia Valenciana de la Llengua == | | == 1996 - L'Acadèmia Valenciana de la Llengua == |
| | | |
− | L'any 1996, governant el [[PPCV|PP]] en la [[Comunitat Valenciana]] i en el govern espanyol. [[Jordi Pujol]] amenaça a [[José María Aznar]] i l'obliga a que en la Comunitat Valenciana s'accepte l'unitat del valencià i el català -unitat que en realitat és una suplantació d'una per l'atra- per a deixar-lo governar en tranquilitat, en el govern de l'Estat, sense l'opressió dels partits nacionalistes catalans. Els vots a canvi de la Llengua Valenciana (vore [[Pacte de Reus]]).
| + | [[Archiu:Ltextca.jpg|thumb|250px|Enquesta del diari [[Las Provincias]]]] |
| + | {{AP|Acadèmia Valenciana de la Llengua}} |
| + | En l'any 1996, governant el [[PPCV|PP]] en la [[Comunitat Valenciana]] i en el govern espanyol, [[Jordi Pujol]] amenaça a [[José María Aznar]] i l'obliga a que en la [[Comunitat Valenciana]] s'accepte l'unitat del valencià i del català -unitat que en realitat és una suplantació d'una per l'atra- per a deixar-lo governar en tranquilitat en el govern de l'Estat, sense l'opressió dels partits nacionalistes catalans. Els vots a canvi de la Llengua Valenciana (vore [[Pacte de Reus]]). |
| | | |
− | {{Cita|Como ya reveló en una entrevista concedida a Levante-EMV, Pujol afirmó que "Zaplana cumplió" con el compromiso de acabar con el secesionismo lingüístico con la creación de la Acadèmia Valenciana de la Llengua. "Le dije a Aznar que si quería nuestro apoyo en 1996 tenía que acabar con esto. Me reuní con Zaplana en un mas de Reus y la AVL ha sido un progreso en todo este sentido", explicó. (Levante, 6.2.2008)}} | + | {{Cita|''Como ya reveló en una entrevista concedida a Levante-EMV, Pujol afirmó que "Zaplana cumplió" con el compromiso de acabar con el secesionismo lingüístico con la creación de la Acadèmia Valenciana de la Llengua. "Le dije a Aznar que si quería nuestro apoyo en 1996 tenía que acabar con esto. Me reuní con Zaplana en un mas de Reus y la AVL ha sido un progreso en todo este sentido", explicó''. (''[[Levante-EMV]]'', 6.2.2008)}} |
| | | |
| Les [[Corts Valencianes]] acordaren el 17 de setembre de l'any 1997 solicitar al [[Consell Valencià de Cultura]] (CVC) que dictaminara sobre les ''qüestions llingüístiques'' valencianes. | | Les [[Corts Valencianes]] acordaren el 17 de setembre de l'any 1997 solicitar al [[Consell Valencià de Cultura]] (CVC) que dictaminara sobre les ''qüestions llingüístiques'' valencianes. |
Llínea 524: |
Llínea 625: |
| {{Cita|''El Consell Valencià de Cultura propone la creación de un ente de referencia normativa del valenciano, para el cual propone las siguientes características:''}} | | {{Cita|''El Consell Valencià de Cultura propone la creación de un ente de referencia normativa del valenciano, para el cual propone las siguientes características:''}} |
| | | |
− | {{Cita|''I. Que tenga personalidad jurídica propia, con independencia funcional y presupuestaria. | + | {{Cita|''''I. Que tenga personalidad jurídica propia, con independencia funcional y presupuestaria. |
− | II. Que tenga capacidad para determinar la normativa en materia lingüística, reconocida por una Ley. Que sus decisiones en la materia sean vinculantes para las administraciones públicas, el sistema educativo, los medios públicos de comunicación y otras entidades u órganos de titularidad pública o que cuenten con financiación pública. | + | II. Que tenga capacidad para determinar la normativa en materia lingüística, reconocida por una Ley. Que sus decisiones en la materia sean vinculantes para las administraciones públicas, el sistema educativo, los medios públicos de comunicación y otras entidades u órganos de titularidad pública o que cuenten con financiación pública.'' |
− | III. Que los miembros del ente de referencia normativa sean 21, nombrados por periodos de diez años. Que las vacantes que se puedan producir por renovación u otros motivos se cubran por cooptación interna. | + | ''III. Que los miembros del ente de referencia normativa sean 21, nombrados por periodos de diez años. Que las vacantes que se puedan producir por renovación u otros motivos se cubran por cooptación interna. |
| IV. Que los miembros iniciales sean elegidos por las Cortes Valencianas por una mayoría de dos tercios, y por lo menos dos tercios de estos miembros sean expertos en valenciano con una acreditada competencia científica y académica, según criterios de evaluación objetiva. Y que el resto, hasta los 21 miembros, sean destacadas personalidades de las letras y de la enseñanza con una competencia lingüística y una producción reconocidas en el campo del valenciano. | | IV. Que los miembros iniciales sean elegidos por las Cortes Valencianas por una mayoría de dos tercios, y por lo menos dos tercios de estos miembros sean expertos en valenciano con una acreditada competencia científica y académica, según criterios de evaluación objetiva. Y que el resto, hasta los 21 miembros, sean destacadas personalidades de las letras y de la enseñanza con una competencia lingüística y una producción reconocidas en el campo del valenciano. |
− | V. El ente podrá tener relaciones horizontales con las diversas entidades normativas de las otras lenguas del Estado.}} | + | V. El ente podrá tener relaciones horizontales con las diversas entidades normativas de las otras lenguas del Estado.''}} |
| | | |
− | {{Cita|Al tratarse de un encargo de las propias Cortes Valencianas, el Consell Valencià de Cultura sugiere a la alta institución que la citada Ley sea tramitada parlamentariamente por vía de urgencia.''}} | + | {{Cita|''Al tratarse de un encargo de las propias Cortes Valencianas, el Consell Valencià de Cultura sugiere a la alta institución que la citada Ley sea tramitada parlamentariamente por vía de urgencia.''}} |
| | | |
| En quan al ''nom i naturalea'' de l'Idioma Valencià el referit dictàmen del Consell Valencià de Cultura (CVC) va establir lo següent: | | En quan al ''nom i naturalea'' de l'Idioma Valencià el referit dictàmen del Consell Valencià de Cultura (CVC) va establir lo següent: |
| | | |
− | {{Cita|c) El valencià, idioma històric i propi de la Comunitat Valenciana, forma part del sistema llingüístic que els corresponents estatuts d'autonomia dels territoris hispànics de l´antiga [[Corona d'Aragó]] reconeixen com a llengua pròpia.}} | + | {{Cita|c) El valencià, idioma històric i propi de la Comunitat Valenciana, forma part del sistema llingüístic que els corresponents estatuts d'autonomia dels territoris hispànics de l'antiga [[Corona d'Aragó]] reconeixen com a llengua pròpia.}} |
| | | |
| Aixina, des de [[Madrit]] se li obliga a Eduardo Zaplana, llavors president de la Comunitat Valenciana, a crear un ent, l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL) per tal de tindre una entitat valenciana que sostinguera i regulara la normativa del català. | | Aixina, des de [[Madrit]] se li obliga a Eduardo Zaplana, llavors president de la Comunitat Valenciana, a crear un ent, l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL) per tal de tindre una entitat valenciana que sostinguera i regulara la normativa del català. |
Llínea 542: |
Llínea 643: |
| El bolletí d'informació valencianista ''El Palleter'' (nº 1 de setembre de 2001) en la seua portada titulava: ''La AVLl sentencia a mort la llengua dels valencians'' i, entre atres coses, comentava: | | El bolletí d'informació valencianista ''El Palleter'' (nº 1 de setembre de 2001) en la seua portada titulava: ''La AVLl sentencia a mort la llengua dels valencians'' i, entre atres coses, comentava: |
| | | |
− | {{Cita|''El passat 23 de juliol quedà composta l'Academia Valenciana de la Llengua despres de mes de dos anys des de la seua aprovacio. Xavier Casp i Artur Ahuir foren els primers President i Secretari, respectivament, d'este nou ent normatiu que naix en l'intencio d'impondre oficialment les normes del 32, conegudes tambe com a normes de l'Institut d'Estudis Catalans. En la primera convocatoria des del nomenament dels 21 academics, Casp i Ahuir, reuniren als academics en normativa no valenciana. D'esta manera Xavier Casp i Artur Ahuir, ferms defensors de la normativa de la Real Academia de Cultura Valenciana - o d'El Puig - abandonen els seus postulats i aposten clarament per una normativa unitaria en la catalana.'' ''Tots els academics de la nova Junta de Govern de la AVLl creuen fermament en l'unitat de les llengües valenciana i catalana a excepció d'Artur Ahuir.'' ''Greus irregularitats envolten el bateig de la AVLl.'' En quan a les irregularitats ''El Palleter'' feya referència al dictàmen del CVC que anava en contra d'una Llei superior (l'Estatut d'Autonomia) al dir que ''el nom de valencià no tindra caracter exclusiu per a la llengua que usem els valencians''. La segona irregularitat era referent a la data de creació de la AVL, s'hauria d'haver compost en un mes des de l'aprovació de la Llei pero han passat dos anys. I una atra irregularitat feya referència al sou dels acadèmics, segons el dictàmen del CVC els acadèmics no han de cobrar sou per les seues tasques, pero sí es recomana que cobren dietes i indemnisacions. En canvi, els 21 acadèmics cobraran un salari que estarà pels núvols, 9.200.000 pessetes. Comentant també que: ''Mes del 70% dels enquestats per un diari de Valencia, no consideren licit que els academics cobren. Cal recordar que ninguna academia de cap llengua en tot el mon cobra una pesseta per ser membre.''}} | + | {{Cita|''El passat 23 de juliol quedà composta l'Academia Valenciana de la Llengua despres de més de dos anys des de la seua aprovacio. Xavier Casp i Artur Ahuir foren els primers President i Secretari, respectivament, d'este nou ent normatiu que naix en l'intencio d'impondre oficialment les normes del 32, conegudes tambe com a normes de l'Institut d'Estudis Catalans. En la primera convocatoria des del nomenament dels 21 academics, Casp i Ahuir, reuniren als academics en normativa no valenciana. D'esta manera Xavier Casp i Artur Ahuir, ferms defensors de la normativa de la Real Academia de Cultura Valenciana - o d'El Puig - abandonen els seus postulats i aposten clarament per una normativa unitaria en la catalana.'' ''Tots els academics de la nova Junta de Govern de la AVLl creuen fermament en l'unitat de les llengües valenciana i catalana a excepció d'Artur Ahuir.'' ''Greus irregularitats envolten el bateig de la AVLl.'' En quan a les irregularitats ''El Palleter'' feya referència al dictàmen del CVC que anava en contra d'una Llei superior (l'Estatut d'Autonomia) al dir que ''el nom de valencià no tindra caracter exclusiu per a la llengua que usem els valencians''. La segona irregularitat era referent a la data de creació de la AVL, s'hauria d'haver compost en un més des de l'aprovació de la Llei pero han passat dos anys. I una atra irregularitat feya referència al sou dels acadèmics, segons el dictàmen del CVC els acadèmics no han de cobrar sou per les seues tasques, pero sí es recomana que cobren dietes i indemnisacions. En canvi, els 21 acadèmics cobraran un salari que estarà pels núvols, 9.200.000 pessetes. Comentant també que: ''Mes del 70% dels enquestats per un diari de Valencia, no consideren licit que els academics cobren. Cal recordar que ninguna academia de cap llengua en tot el món cobra una pesseta per ser membre.''}} |
| | | |
− | En el Decret 158/2002, de 17 de setembre, del Govern Valencià, per el que s'aprova el Reglament de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL)(2002/9996) es pot llegir: | + | En el Decret 158/2002, de 17 de setembre, del Govern Valencià, pel que s'aprova el Reglament de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL)(2002/9996) es pot llegir: |
| | | |
| {{Cita|Reglament de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua | | {{Cita|Reglament de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua |
Llínea 564: |
Llínea 665: |
| * Vore també la secció: [[http://www.lenciclopedia.org/Hist%C3%B2ria_contempor%C3%A0nea_de_la_llengua_valenciana#2005_-_El_dict.C3.A0men_de_la_AVL Dictàmen de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua]] | | * Vore també la secció: [[http://www.lenciclopedia.org/Hist%C3%B2ria_contempor%C3%A0nea_de_la_llengua_valenciana#2005_-_El_dict.C3.A0men_de_la_AVL Dictàmen de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua]] |
| | | |
− | En la reforma de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]] de l'any 2006 (Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de Reforma de la Llei Orgànica 5/1982, del 1 de juliol, d'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana) la AVL va quedar reconeguda com l'únic organisme competent en la regulació del ''valencià'', aixina com una de les institucions estatutàries valencianes, quedant adscrita a la Presidència, per lo que goja de personalitat jurídica pròpia i eixercix les seues funcions en autonomia orgànica, funcional i presupostària, encara que se li atribuïxen certes dependències del poder polític a través dels seus representants. Per lo tant, la AVL se va incorporar a l'Estatut valencià. Sent blindada dita acadèmia per part del PPCV i el recolzament del PSPV en detriment de la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] de la [[RACV]], per a poder excloure a la AVL de l'Estatut es necessitarà crear una Llei Valenciana, que siga aprovada per una majoria qualificada de dos terços de les Corts Valencianes. | + | En la reforma de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]] de l'any 2006 (Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, de Reforma de la Llei Orgànica 5/1982, del 1 de juliol, d'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana) la AVL va quedar reconeguda com l'únic organisme competent en la regulació del ''valencià'', aixina com una de les institucions estatutàries valencianes, quedant adscrita a la Presidència, per lo que goja de personalitat jurídica pròpia i eixercix les seues funcions en autonomia orgànica, funcional i presupostària, encara que se li atribuïxen certes dependències del poder polític a través dels seus representants. Per lo tant, la AVL se va incorporar a l'Estatut valencià. Sent blindada dita acadèmia per part del PPCV i el recolzament del PSPV en detriment de la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] de la [[RACV]], per a poder excloure a la AVL de l'Estatut es necessitarà crear una Llei Valenciana, que siga aprovada per una majoria qualificada de dos terços de les Corts Valencianes. |
| | | |
| Els presuposts de la AVL en els últims anys: | | Els presuposts de la AVL en els últims anys: |
Llínea 573: |
Llínea 674: |
| | | |
| {{Cita|''El presupost destinat a l'AVL creix en 2016 entorn al 2% despuix de varis anys de caigudes, i supera els tres millons d'euros. El PP va plantejar esmenes als contes de la Generalitat en vàries llínees relacionades en l'Acadèmia que sumaven prop de 600.000 euros, lo que li haguera impedit realisar bona part de les seues publicacions.''}} (''El País'', 18.1.2016) | | {{Cita|''El presupost destinat a l'AVL creix en 2016 entorn al 2% despuix de varis anys de caigudes, i supera els tres millons d'euros. El PP va plantejar esmenes als contes de la Generalitat en vàries llínees relacionades en l'Acadèmia que sumaven prop de 600.000 euros, lo que li haguera impedit realisar bona part de les seues publicacions.''}} (''El País'', 18.1.2016) |
| + | |
| + | Des de l'any 2006 en que l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) s'incorporà a l'Estatut valencià apareix la AVL tots els anys en els presuposts de la [[Generalitat Valenciana]] en la corresponent dotació econòmica (per eixemple, en els presuposts de l'any [[2009]] apareix la AVL en una dotació econòmica de 4,33 millons d'euros i en els presuposts de l'any [[2019]] apareix la AVL en una dotació econòmica de 3,39 millons d'euros). |
| + | |
| + | Segons l'associació [[Junts front a l'AVL]], des de la seua creació en [[1999]] fins a l'any [[2019]], l'Acadèmia Valenciana de la Llengua supera els 65,7 millons d'euros gastats en salaris dels propis acadèmics, edicions de llibres i campanyes en favor del català. |
| | | |
| En el pròlec del [[Diccionari General de la Llengua Valenciana]] (Valéncia, 2010). Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV), diu lo següent: | | En el pròlec del [[Diccionari General de la Llengua Valenciana]] (Valéncia, 2010). Real Acadèmia de Cultura Valenciana (RACV), diu lo següent: |
| | | |
− | {{Cita|Curiosament la Llei 7/1998, de 16 de setembre de la Generalitat Valenciana, de Creació de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua [1998/7973] diu en un preàmbul tendenciós: “El nostre Estatut d’autonomia denomina “valencià” a la llengua pròpia dels valencians, sense que tinga caràcter excloent. L’esmentada denominació “valencià”, i també les denominacions “llengua pròpia dels valencians” o “idioma valencià”, o atres, avalades per la tradició històrica valenciana, l’us popular, o la llegalitat vigent, no són ni han de ser objecte de qüestionament o polèmica. Totes servixen per a designar la nostra llengua pròpia…”. Puix no, perque la denominació no és “valencià” en l’Estatut, la denominació és “idioma valencià”, i sí, sí té caràcter excloent, perque en cas contrari ho diria l’Estatut. Sobre les denominacions que aporta el dit preàmbul és curiós que una de les més “avalades per la tradició històrica valenciana”, la de “llengua valenciana” no siga mencionada, es silencia i s’afig que totes servixen per a designar la nostra llengua pròpia, intentant esmenar una llei superior que no diu això.}} | + | {{Cita|Curiosament la Llei 7/1998, de 16 de setembre de la [[Generalitat Valenciana]], de Creació de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua [1998/7973] diu en un preàmbul tendenciós: “El nostre Estatut d'autonomia denomina “valencià” a la llengua pròpia dels valencians, sense que tinga caràcter excloent. L'esmentada denominació “valencià”, i també les denominacions “llengua pròpia dels valencians” o “idioma valencià”, o atres, avalades per la tradició històrica valenciana, l'us popular, o la llegalitat vigent, no són ni han de ser objecte de qüestionament o polèmica. Totes servixen per a designar la nostra llengua pròpia…”. Puix no, perque la denominació no és “valencià” en l'Estatut, la denominació és “idioma valencià”, i sí, sí té caràcter excloent, perque en cas contrari ho diria l'Estatut. Sobre les denominacions que aporta el dit preàmbul és curiós que una de les més “avalades per la tradició històrica valenciana”, la de “llengua valenciana” no siga mencionada, es silencia i s'afig que totes servixen per a designar la nostra llengua pròpia, intentant esmenar una llei superior que no diu això.}} |
| | | |
| En la pàgina web Idiomavalenciano.com en l'apartat ''Conflicto Político de la lengua valenciana'' comenta lo següent sobre l'Acadèmia Valenciana de la Llengua: | | En la pàgina web Idiomavalenciano.com en l'apartat ''Conflicto Político de la lengua valenciana'' comenta lo següent sobre l'Acadèmia Valenciana de la Llengua: |
| | | |
− | {{Cita|Sin tener en cuenta el origen y evolución de la Lengua Valenciana, de la conciencia idiomática de los valencianos ya desde la época medieval, del sentimiento clamorosamente unánime del pueblo con respecto a su lengua propia, incluso, de la realidad jurídica, reconocida en el Estatuto de Autonomía de 1982, incluso a pesar de manifestaciones multitudinarias como la manifestación del 13 de junio de 1997 y sin tener valorar el informe de la RACV que decía:“Sols des de el respecte a la susbtancia historica i actual de nostre idioma, a sos constituents patrimonials, podra parlarse d´una norma llinguistica que siga l´espill on el poble valencià contemple l´image neta de la llengua de la qual es, al temps, hereu i creador”, la AVL continúa causando un genocidio cultural de sustitución lingüística en la Comunidad Valenciana enseñando un idioma híbrido entre el Valenciano y el Catalán en las escuelas y difundiéndolo por los medios.}} | + | {{Cita|''Sin tener en cuenta el origen y evolución de la Lengua Valenciana, de la conciencia idiomática de los valencianos ya desde la época medieval, del sentimiento clamorosamente unánime del pueblo con respecto a su lengua propia, incluso, de la realidad jurídica, reconocida en el Estatuto de Autonomía de 1982, incluso a pesar de manifestaciones multitudinarias como la manifestación del 13 de junio de 1997 y sin tener valorar el informe de la RACV que decía:“Sols des de el respecte a la susbtancia historica i actual de nostre idioma, a sos constituents patrimonials, podra parlarse d'una norma llinguistica que siga l'espill a on el poble valencià contemple l'image neta de la llengua de la qual es, al temps, hereu i creador”, la AVL continúa causando un genocidio cultural de sustitución lingüística en la Comunidad Valenciana enseñando un idioma híbrido entre el Valenciano y el Catalán en las escuelas y difundiéndolo por los medios.''}} |
| | | |
| [[Juan Vanrell Nadal|Joan Vanrell]], president de l'[[Acadèmi de Sa Llengo Baléà|Acadèmia de la Llengua Balear]], comentà en un artícul el pacte d'Aznar-Pujol per a la creació de l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]]: | | [[Juan Vanrell Nadal|Joan Vanrell]], president de l'[[Acadèmi de Sa Llengo Baléà|Acadèmia de la Llengua Balear]], comentà en un artícul el pacte d'Aznar-Pujol per a la creació de l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]]: |
Llínea 587: |
Llínea 692: |
| | | |
| En resum, la creació de la [[AVL]] no ha contentat ni ad uns ni ad atres. El [[valencianisme]] considera que ya existix una entitat normativa de la [[llengua valenciana]], la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] en la seua [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]], una entitat centenària que durant la seua existència, entre atres coses, s'ha dedicat a l'estudi, conreu i l'elaboració de documents relacionats en la [[llengua valenciana]] (Gramàtica, ortografia, vocabularis, diccionaris, flexió verbal, traductor, corrector, etc...). El [[pancatalanisme]] també rebuja la AVL perque diu que ya està l'[[Institut d'Estudis Catalans]], no és necessari una atra entitat per a codificar, segons ells, la [[llengua catalana]]. | | En resum, la creació de la [[AVL]] no ha contentat ni ad uns ni ad atres. El [[valencianisme]] considera que ya existix una entitat normativa de la [[llengua valenciana]], la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] en la seua [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]], una entitat centenària que durant la seua existència, entre atres coses, s'ha dedicat a l'estudi, conreu i l'elaboració de documents relacionats en la [[llengua valenciana]] (Gramàtica, ortografia, vocabularis, diccionaris, flexió verbal, traductor, corrector, etc...). El [[pancatalanisme]] també rebuja la AVL perque diu que ya està l'[[Institut d'Estudis Catalans]], no és necessari una atra entitat per a codificar, segons ells, la [[llengua catalana]]. |
| + | |
| + | {{Cita|''Castelló obvia a la AVL y reconoce la autoridad del IEC en el aniversario de Les Normes del 32.''|(''[[Levante-EMV]]'', 22.12.2002)}} |
| + | |
| + | Notícies en prensa sobre el [[Pacte de Reus]]: |
| + | |
| + | {{Cita|''[[Jordi Pujol]]: "[[Eduardo Zaplana|Zaplana]] dijo que se reconocería la unidad de la lengua creando la AVL y cumplió.''|(''Levante-EMV'', 30.11.2004)]}} |
| + | |
| + | {{Cita|''[[Fernando Villalonga Campos|Fernando Villalonga]] (Primer Conseller de Cultura del PP en la Comunidad Valenciana): "Zaplana ya había asumido la unidad de la lengua antes de la reunión en Reus con Pujol"... "Yo redacté el documento de Reus que firmaron el Gobierno Valenciano y la Generalitat Catalana, donde se pactó la unidad lingüística"''|(''[[Las Provincias]]'', 9.12.2004)}} |
| + | |
| + | {{Cita|''[[Francisco Camps]] celebró una entrevista secreta con Pujol en plena crisis de la Academia.''|(''Levante-EMV'', 8.3.2005)}} |
| + | |
| + | {{Cita|''[[Esteban González Pons|González Pons]] (Actual portavoz del gobierno del PP en la Comunidad Valenciana)se reúne en Barcelona el sábado 8 de enero con Joan Rigol (CiU), Ernest Maragall (PSC) y Josep Bargalló (ERC).''|(''Levante-EMV'', 13.3.2005)}} |
| + | |
| + | Un eixemple de la trampa en la que caigué el [[valencianisme]] quan la creació de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua: |
| + | |
| + | {{Cita|¿Que opina voste de l'[[Academia Valenciana de la Llengua]]? |
| + | |
| + | Per a mi es, en totes les reserves, una esperança per arribar a un acort i que siga la defensora de la [[llengua valenciana]]. |
| + | |
| + | ¿Per que te eixa esperança? |
| + | |
| + | La presencia de persones com [[Ramón Ferrer Navarro|Ramon Ferrer]] o [[Xavier Casp]], personalment, me garantixen serietat. Si ells no estigueren pensaria una cosa totalment distinta. Mentres estiguen dins yo confiare en l'Academia, pero si se'n van deixare de confiar.|Entrevista a [[María Consuelo Reyna]] (''Lo Rat'', Nova Epoca. Octubre/Novembre 2001)}} |
| | | |
| == 1997 - Una gran manifestació == | | == 1997 - Una gran manifestació == |
| + | [[Archiu:Antecd.jpg|thumb|250px|Manifestació de l'any [[1997]]]] |
| + | {{AP|Manifestació del 13 de juny de 1997}} |
| + | La Comissió d'Educació i Cultura del [[Congrés dels Diputats]] de [[Madrit]], va presentar una proposta amparada en els vots dels grups polítics PSOE, IU i CiU per a que se votara en el mateix Congrés sobre l'unitat de les llengües valenciana i catalana la qual declararia que el valencià és català. La notícia va aparéixer publicada en el periòdic ''Las Provincias'' el dumenge 18 de maig de 1997, dient, entre atres coses, lo següent: |
| | | |
− | La Comissió d'Educació i Cultura del [[Congrés dels Diputats]] de Madrit, va presentar una proposta amparada en els vots dels grups polítics PSOE, IU i CiU per a que se votara en el mateix Congrés sobre la unitat de les llengües valenciana i catalana la qual declararia que el valencià és català. La notícia va aparéixer publicada en el periòdic ''Las Provincias'' el dumenge 18 de maig de 1997, dient, entre atres coses, lo següent:
| + | {{Cita|''Reacción a la propuesta de PSOE, IU y CiU, encuesta exclusiva para Las Provincias. El 80,4% rechaza que el Congreso diga que el valenciano es catalán. El 75% opina que es un elemento de crispación y una provocación al pueblo valenciano. Un 75,4% considera perjudicial que el Congreso decida que el valenciano es catalán. El sentir del pueblo valenciano es claro en este sentido y así lo demuestra una encuesta realizada por Gesfono en exclusiva para Las Provincias''}} |
− | | |
− | {{Cita|Reacción a la propuesta de PSOE, IU y CiU, encuesta exclusiva para Las Provincias. El 80,4% rechaza que el Congreso diga que el valenciano es catalán. El 75% opina que es un elemento de crispación y una provocación al pueblo valenciano. Un 75,4% considera perjudicial que el Congreso decida que el valenciano es catalán. El sentir del pueblo valenciano es claro en este sentido y así lo demuestra una encuesta realizada por Gesfono en exclusiva para Las Provincias}} | |
| | | |
| Més de 500.000 valencians eixiren als carrers del [[Cap i Casal]] en defensa de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut]] i en defensa de les senyes d'identitat valencianes. La pancarta que encapçalava la gran manifestació portava com a lema: ''Sí a l'Estatut, sí a l'Idioma Valencià. Normes de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana''. La [[Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia]] (FCERV) i el [[Grup d'Accio Valencianista]] (GAV) foren els encarregats de convocar la movilisació. | | Més de 500.000 valencians eixiren als carrers del [[Cap i Casal]] en defensa de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut]] i en defensa de les senyes d'identitat valencianes. La pancarta que encapçalava la gran manifestació portava com a lema: ''Sí a l'Estatut, sí a l'Idioma Valencià. Normes de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana''. La [[Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia]] (FCERV) i el [[Grup d'Accio Valencianista]] (GAV) foren els encarregats de convocar la movilisació. |
| | | |
− | El 13 de juny de 1997 es va celebrar l'esperada manifestació. La gent va començar a concentrar-se a les cinc de la vesprada en la plaça de Sant Agustí, a pesar de que l'acte estava programat per a les sèt de la vesprada. Una gran pancarta en el text ''Sí a l´Estatut, sí a l’Idioma Valencià. Normes de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana'' presidia la marcha. Gents de totes les edats, famílies sanceres, arribades de tots els racons del Regne de Valéncia i de la pròpia ciutat varen omplir de seguida la plaça i els carrers adjacents (Colón, Xàtiva, Navarro Reverter, etc.). | + | El 13 de juny de 1997 es va celebrar l'esperada manifestació. La gent va començar a concentrar-se a les cinc de la vesprada en la plaça de Sant Agustí, a pesar de que l'acte estava programat per a les sèt de la vesprada. Una gran pancarta en el text ''Sí a l'Estatut, sí a l’Idioma Valencià. Normes de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana'' presidia la marcha. Gents de totes les edats, famílies sanceres, arribades de tots els racons del Regne de Valéncia i de la pròpia ciutat varen omplir de seguida la plaça i els carrers adjacents (Colón, Xàtiva, Navarro Reverter, etc.). |
| | | |
− | Va haver crits exigint a Zaplana la Llengua Valenciana i contra Jordi Pujol. També contra el PSOE: ''Lerma venut''. Unió Valenciana no es va salvar de la crema: ''UV, les raons són per a les ocasions''. | + | Va haver crits exigint a [[Eduardo Zaplana|Zaplana]] la Llengua Valenciana i contra [[Jordi Pujol]]. També contra el PSOE: ''Lerma venut''. Unió Valenciana no es va salvar de la crema: ''UV, les raons són per a les ocasions''. |
| | | |
− | Tres hores llargues va durar la manifestació. Al final, en l'escalinata del pont peatonal de la plaça Amèrica, l'acadèmic de número de la Real Acadèmia de Cultura Valenciana, [[Josep Climent Barber]], va llegir, en nom de l'organisació, un manifest en el que, entre atres coses, es dia: | + | Tres hores llargues va durar la manifestació. Al final, en l'escalinata del pont peatonal de la plaça Amèrica, l'acadèmic de número de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV), [[Josep Climent Barber]], va llegir, en nom de l'organisació, un manifest en el que, entre atres coses, es dia: |
| | | |
− | {{Cita|''… cada signe de la nostra identitat ho hem guanyat a pols a costa de moltes protestes i manifestacions: l'Estatut, la Senyera, el nom de ‘valencià’, perque els nostres representants no han estat a l'altura que els corresponia o han actuat en contra del sentiment del poble valencià…''}} | + | {{Cita|… cada signe de la nostra identitat ho hem guanyat a pols a costa de moltes protestes i manifestacions: l'Estatut, la Senyera, el nom de ‘valencià’, perque els nostres representants no han estat a l'altura que els corresponia o han actuat en contra del sentiment del poble valencià…}} |
| | | |
− | {{Cita|''… diem prou, perque la Llengua Valenciana és innegociable i no reconeixerem autoritats llingüístiques pactades o estranyes. Fa sigles varen aplegar els mals d'Almansa, pero fa dies els mals apleguen des d'una atra direcció.''}} | + | {{Cita|… diem prou, perque la Llengua Valenciana és innegociable i no reconeixerem autoritats llingüístiques pactades o estranyes. Fa sigles varen aplegar els mals d'Almansa, pero fa dies els mals apleguen des d'una atra direcció.}} |
| | | |
− | {{Cita|''… diem prou, perque poques llengües han tingut un Sigle d'Or com la nostra i els nostres escritors han repetit moltes voltes que escrivien en Llengua Valenciana.''}} | + | {{Cita|… diem prou, perque poques llengües han tengut un Sigle d'Or com la nostra i els nostres escritors han repetit moltes voltes que escrivien en Llengua Valenciana.}} |
| | | |
− | {{Cita|''… diem prou, perque no hi ha tribunals de justícia ni Congressos que nos tinguen que dir als valencians quina és la nostra llengua.''}} | + | {{Cita|… diem prou, perque no hi ha tribunals de justícia ni Congressos que nos tinguen que dir als valencians quina és la nostra llengua.}} |
| | | |
− | {{Cita|''… diem prou, perque els valencians volem una Llengua Valenciana sense mixtificacions estranyes. Prou de valencià ‘normalitzat’ que lo únic que està ocultant és l'absorció de la nostra llengua.''}} | + | {{Cita|… diem prou, perque els valencians volem una Llengua Valenciana sense mixtificacions estranyes. Prou de valencià ‘normalitzat’ que lo únic que està ocultant és l'absorció de la nostra llengua.}} |
| | | |
− | {{Cita|''Hem de dir prou i ho diem, perque els valencians, únicament volem ser això: valencians.''}} | + | {{Cita|Hem de dir prou i ho diem, perque els valencians, únicament volem ser això: valencians.}} |
| | | |
| Despuix de l'acadèmic Climent, va fer us de la paraula el chiquet de 12 anys, Miquel Relaño, qui va dir: | | Despuix de l'acadèmic Climent, va fer us de la paraula el chiquet de 12 anys, Miquel Relaño, qui va dir: |
| | | |
− | {{Cita|''Els chiquets i els jòvens som el futur del nostre poble, per això volem que els nostres majors, pares i yayos, sapiau que estem orgullosos de pertànyer a este poble tal com ho esteu ara.''}} | + | {{Cita|Els chiquets i els jóvens som el futur del nostre poble, per això volem que els nostres majors, pares i yayos, sapiau que estem orgullosos de pertànyer a este poble tal com ho esteu ara.}} |
| | | |
− | {{Cita|''Nosatres heretarem lo que els vostres antepassats vos varen deixar: un patrimoni cultural important entre el que es troba la Llengua Valenciana.''}} | + | {{Cita|Nosatres heretarem lo que els vostres antepassats vos varen deixar: un patrimoni cultural important entre el que es troba la Llengua Valenciana.}} |
| | | |
− | {{Cita|''Quan vaig a l'escola, els professors em conten moltes històries estranyes: que si formem part d'uns països catalans, que si la meua llengua no és la valenciana, que no parlem be, que els valencians som catalans…''}} | + | {{Cita|Quan vaig a l'escola, els professors em conten moltes històries estranyes: que si formem part d'uns països catalans, que si la meua llengua no és la valenciana, que no parlem be, que els valencians som catalans…}} |
| | | |
− | {{Cita|''Torne a casa i els meus pares em diuen que tot això són mentires i yo em pregunte: ¿Perqué no m'ensenyen lo que diuen els meus pares? ¿Perqué m'ensenyen mentires?...''}} | + | {{Cita|Torne a casa i els meus pares em diuen que tot això són mentires i yo em pregunte: ¿Perqué no m'ensenyen lo que diuen els meus pares? ¿Perqué m'ensenyen mentires?...}} |
| | | |
− | {{Cita|''Yo no vullc ser d'un atre poble ni parlar una atra llengua que no siga la meua, ¿Perqué m'obliguen?''}} | + | {{Cita|Yo no vullc ser d'un atre poble ni parlar una atra llengua que no siga la meua, ¿Perqué m'obliguen?}} |
| | | |
| El número de manifestants va ser sifrat en mig milló de persones. L'eufòria estava servida en el carrer. El poble bollia en clamor, un poble que de nou va demostrar ser i sentir-se clamorosament valencià. | | El número de manifestants va ser sifrat en mig milló de persones. L'eufòria estava servida en el carrer. El poble bollia en clamor, un poble que de nou va demostrar ser i sentir-se clamorosament valencià. |
| | | |
− | La consigna més cridada: ''La llengua és nostra, i és, i la volem, valenciana''. Entre els manifestants estaven [[Federico Félix]], [[Paco Roig]], [[Carlos Climent]], [[Fernando Bonilla]], [[Martín Quirós]], [[Vicente Hernández]], [[Juan Lladró]], [[Antonio Gil-Terrón]], [[Josep Maria Guinot]], entre atres. | + | La consigna mes cridà: ''La llengua és nostra, i és, i la volem, valenciana''. Entre els manifestants estaven [[Federico Félix]], [[Francisco Roig Alfonso|Paco Roig]], [[Carlos Climent]], [[Fernando Bonilla]], [[Martín Quirós]], [[Vicente Hernández]], [[Juan Lladró Dolz|Joan Lladró]], [[Antonio Gil-Terrón]], [[Josep Maria Guinot]], entre atres. |
| + | |
| + | [[Archiu:Manife4.jpg|thumb|250px|Artícul de prensa]] |
| | | |
| El milacre de reunir a tants valencians en defensa de la seua llengua ho havia conseguit el [[Grup d'Accio Valencianista]] i un bon número d'entitats culturals valencianes. | | El milacre de reunir a tants valencians en defensa de la seua llengua ho havia conseguit el [[Grup d'Accio Valencianista]] i un bon número d'entitats culturals valencianes. |
| | | |
− | En una entrevista feta a [[Baltasar Bueno]] i publicada en el blog de ''Periodista Digital'' (27.6.2008) se comentava, entre atres coses, lo següent: | + | * En una entrevista feta a [[Baltasar Bueno]] i publicada en el blog de ''Periodista Digital'' (27.6.2008) se comentava, entre atres coses, lo següent: |
| + | |
| + | {{Cita|''P-El 13 de junio de 1997 hubo una manifestación multitudinaria en defensa de la lengua valenciana. Ningún partido político tenía entonces tantos votos como manifestantes hubo. Zaplana se comprometió a asumir la defensa del valenciano. ¿Por qué traicionó su promesa?''}} |
| + | |
| + | {{Cita|''R-Porque no era valenciano y no sentía como nosotros la importancia de la Lengua Valenciana, que es una de nuestras principales señas de identidad. No la aprendió nunca, no le importó para nada. Es más, se le buscó un professor de Lengua Valenciana, un franciscano, el P. Benjamín Agulló, el biógrafo del Padre Fullana, académico de número de la Real Academia de Cultura Valenciana, cuyo convento lo tienen frente al palacio de las Corts, cerca del Palau de la Generalitat, y duró cuatro días. No volvió nunca más al convento a estudiar el valenciano.''}} |
| | | |
− | {{Cita|P-El 13 de junio de 1997 hubo una manifestación multitudinaria en defensa de la lengua valenciana. Ningún partido político tenía entonces tantos votos como manifestantes hubo. Zaplana se comprometió a asumir la defensa del valenciano. ¿Por qué traicionó su promesa?}} | + | {{Cita|''P-La creación de la AVL, aparte de una burla al pueblo valenciano, supone un derroche obsceno, puesto que hay muchas necesidades que atender. Los políticos valencianos, no contentos con ello, la han incluido en el Estatuto, ¿a qué se debe tanto afán?''}} |
| | | |
− | {{Cita|R-Porque no era valenciano y no sentía como nosotros la importancia de la Lengua Valenciana, que es una de nuestras principales señas de identidad. No la aprendió nunca, no le importó para nada. Es más, se le buscó un profesor de Lengua Valenciana, un franciscano, el P. Benjamín Agulló, el biógrafo del Padre Fullana, académico de número de la Real Academia de Cultura Valenciana, cuyo convento lo tienen frente al palacio de las Corts, cerca del Palau de la Generalitat, y duró cuatro días. No volvió nunca más al convento a estudiar el valenciano.}} | + | {{Cita|''R-La AVL es la delegación en Valencia del Instituto de Estudios Catalanes. Siguen al pie de la letra lo que les dicen. Es más, todo lo que aprueban lo hacen pensando en si les van a reñir o no desde el IEC, si les va a gustar o no. Le tienen un respeto y miedo reverenciales. Al PP, desde el valencianismo, ya se le avisó de que no incluyeran la AVL en el Estatuto de Autonomía, porque sería difícil, sino imposible, quitarla de allí. No hizo caso. La creó y encima la entregó a los catalanistas. Los académicos en su inmensa mayoría fueron catalanistas. Ese es el amor a la Lengua Valenciana, a lo valenciano, que tiene el PP.''}} |
| | | |
− | {{Cita|P-La creación de la AVL, aparte de una burla al pueblo valenciano, supone un derroche obsceno, puesto que hay muchas necesidades que atender. Los políticos valencianos, no contentos con ello, la han incluido en el Estatuto, ¿a qué se debe tanto afán?}}
| + | * Artícul interessant titulat 'La necessitat urgent' de [[Vicent Manuel Rozalén i Garcia]], publicat en el periòdic ''[[Las Provincias]]'', el 18 de maig de 1997: |
| | | |
− | {{Cita|R-La AVL es la delegación en Valencia del Instituto de Estudios Catalanes. Siguen al pie de la letra lo que les dicen. Es más, todo lo que aprueban lo hacen pensando en si les van a reñir o no desde el IEC, si les va a gustar o no. Le tienen un respeto y miedo reverenciales. Al PP, desde el valencianismo, ya se le avisó de que no incluyeran la AVL en el Estatuto de Autonomía, porque sería difícil, sino imposible, quitarla de allí. No hizo caso. La creó y encima la entregó a los catalanistas. Los académicos en su inmensa mayoría fueron catalanistas. Ese es el amor a la Lengua Valenciana, a lo valenciano, que tiene el PP.}} | + | {{Cita|La millor manera de defendre una llengua, ¡no ho oblidem!, es parlar-la i escriure-la correctament. No hi ha una atra accio mes efectiva, a banda, clar està, de comprar els llibres que en eixa llengua s'escriuen, no deixant-los engroguir en els almagasens, en la foscor d'una imcomprensible soletat. Hem de soterrar l'hipocresia. D'una banda, l'actitut dels qui diuen estar al costat de les tesis de la Real Academia, i despres no son capaços d'escriure ni una linea sense cometre infinitat d'erros, pot fer tant de mal, encara que sense donar-se conte, com els qui usen el model de l'Institut d'Estudis Catalans de Barcelona. Hem de mostrar el nostre compromis a través del coneiximent, mes no per obligacio, sino per devocio interior, per amor cap a lo propi, per la necessitat urgent de lluitar per la nostra valenciania, pero no quan nos ataquen, sino cada dia.|Extracte de l'artícul 'La necessitat urgent', per Vicent Manuel Rozalén i Garcia (''Las Provincias'', 18.5.1997)}} |
| | | |
| == 2001 - El IEC en terres valencianes == | | == 2001 - El IEC en terres valencianes == |
| + | {{AP|Institut d'Estudis Catalans}} |
| + | En l'any [[2001]], l'[[Institut d'Estudis Catalans]] (IEC), l'entitat normativa de la llengua catalana, va inaugurar una sèu en la ciutat de [[Castelló de la Plana]]. Fon la primera sèu del IEC en terres valencianes, en el [[Regne de Valéncia]]. L'[[Ajuntament de Castelló]] estava governat pel Partit Popular ([[PPCV]]) sent l'alcalde de la ciutat, José Luis Gimeno, i el regidor de cultura, Miguel Angel Mulet, abdós del PPCV. El PPCV va cedir un local públic (en la Casa de Cultura del carrer Antonio Maura) per a la seua instalació. |
| | | |
− | L'any [[2001]], l'[[Institut d'Estudis Catalans]] (IEC), l'entitat normativa de la llengua catalana, va inaugurar una sèu en la ciutat de [[Castelló de la Plana]]. Fon la primera sèu del IEC en terres valencianes, en el [[Regne de Valéncia]]. L'[[Ajuntament de Castelló]] estava governat pel Partit Popular ([[PPCV]]) sent l'alcalde de la ciutat, José Luis Gimeno, i el regidor de cultura, Miguel Angel Mulet, abdós del PPCV. El PPCV va cedir un local públic (en la Casa de Cultura del carrer Antonio Maura) per a la seua instalació.
| + | El [[pancatalanisme]] valencià se va alegrar de l'entrada del IEC en terres valencianes, publicant en prensa tota classe de lloes en opinions, comentaris i notícies de prensa: |
− | | |
− | El pancatalanisme valencià se va alegrar de l´entrada del IEC en terres valencianes, publicant en prensa tota classe de lloes en opinions, comentaris i notícies de prensa:
| |
| | | |
| {{Cita|L'Institut d'Estudis Catalans, una institució per al progrés. Josep Lluís Blasco (Levante, 6.6.2001)}} | | {{Cita|L'Institut d'Estudis Catalans, una institució per al progrés. Josep Lluís Blasco (Levante, 6.6.2001)}} |
Llínea 664: |
Llínea 798: |
| Pero no fon aixina en quan al valencianisme, ací tenim un eixemple: | | Pero no fon aixina en quan al valencianisme, ací tenim un eixemple: |
| | | |
− | {{Cita|El perviure de la parla autoctona - i la de qualsevol llengua - deuria d'estar sempre basat en la potenciacio de lo propi i mai en l'immersio en atres llengües per molt similars que pareguen. Cal lluitar a favor de la nostra personalitat, d'allo que nos identifica i diferencia. Aquelles parles - com el valencià - que son objecte d'un etnocidi-genocidi llingüistic be per l'efecte d'atres llengües invasores, la propia inercia o motius politics...; estan condenades a desapareixer.}} (''IEC en Castelló, atentat a l´idioma'' (Levante, 26.6.2001). [[Josep Esteve Rico Sogorb]]. [[Associacio d'Escritors en Llengua Valenciana]].) | + | {{Cita|El perviure de la parla autoctona - i la de qualsevol llengua - deuria d'estar sempre basat en la potenciacio de lo propi i mai en l'immersio en atres llengües per molt similars que pareguen. Cal lluitar a favor de la nostra personalitat, d'allo que nos identifica i diferencia. Aquelles parles - com el valencià - que són objecte d'un etnocidi-genocidi llingüistic be per l'efecte d'atres llengües invasores, la propia inercia o motius politics...; estan condenades a desapareixer.}} (''IEC en Castelló, atentat a l'idioma'' (Levante, 26.6.2001). [[Josep Esteve Rico Sogorb]]. [[Associacio d'Escritors en Llengua Valenciana]].) |
| + | |
| + | == 2002 - I Seminari Internacional de Llengües Minoritàries == |
| + | {{AP|I Seminari Internacional de Llengües Minoritàries}} |
| + | El '''I Seminari Internacional de Llengües Minoritàries''' (SILM), organisat per la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV), és celebrà en el [[Palau de Congressos de Valéncia|Palau de Congressos]] de la ciutat de [[Valéncia]], els dies 11 i 12 de juliol de l'any [[2002]]. |
| + | |
| + | En la pàgina del Seminari se diu lo següent: |
| + | |
| + | {{Cita|La llengua d'una comunitat es un dels trets més caracteristics de la seua cultura. En una época en que la globalisacio cultural pressiona en favor d'una progressiva i empobridora uniformisacio llingüistica creix l'interes per potenciar i defendre les llengües pròpies com a signe inequivoc d'identitat colectiva i de riquea cultural.}} |
| + | |
| + | {{Cita|La Real Academia de Cultura Valenciana (RACV), implicada des de la seua creacio en 1915 en la promocio de la cultura patrimonial dels valencians i en particular de la seua llengua propia, la valenciana, amplia el seu camp d'investigacio abraçant l'estudi de les atres llengües minoritaries, convençuda de que en un mon global la colaboracio entre les distintes cultures amenaçades es l'unica via possible per a la conservacio d'esta inestimable riquea, autentic patrimoni de l'humanitat.}} |
| | | |
| == 2003 - II Congrés de la Llengua Valenciana == | | == 2003 - II Congrés de la Llengua Valenciana == |
| + | {{AP|II Congrés de la Llengua Valenciana}} |
| + | El II Congrés de la Llengua Valenciana es va celebrar els dies 23 al 26 de novembre de l'any 2003. El Congrés és va compondre d'un Patronat, un Comité Organisador, un Comité d'Experts, i un gerent, el filòlec [[Jesualt Masià|Jesualt Masià i Alamar]]. El redactor de les conclusions va ser el filòlec de la RACV, [[Chimo Lanuza]]. Intervingueren membres de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV), com: l'historiador [[Vicent Lluís Simó Santonja|Simó Santonja]], el mateix Lanuza, el filòlec [[Manuel Gimeno]], el filòlec [[Antoni Fontelles]], l'historiador [[Benjamin Agulló|Benjamín Agulló]], l'historiador [[Lleopolt Penyarroja]], el filòlec [[Josep Mª Guinot]], l'historiaor [[José Ángeles Castelló|Josep Àngels Castelló]], el politòlec [[Juan Garcia Sentandreu]], l'historiador [[Joan Romero i Moya|Joan Romero]] i atres persones fins a 200 acreditats. Es presentaren 7 ponències congressuals i 30 comunicacions al Congrés. Els filòlecs estrangers acreditats, [[Hans-Josef Niederehe|Hans Niederehe]] i [[Philippe Blanchet]] donaren una lliçó magistral del coneiximent sobre la problemàtica del valencià en els seus respectius paíssos, [[Alemanya]] i [[França]]. |
| | | |
− | El II Congrés de la Llengua Valenciana es va celebrar els dies 23 al 26 de novembre de l'any 2003. El Congrés és va compondre d'un Patronat, un Comité Organisador, un Comité d'Experts, i un gerent, el filòlec [[Jesualdo Masià Alamar]]. El redactor de les conclusions va ser el filòlec de la RACV, [[Chimo Lanuza]]. Intervingueren membres de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV), com: l'historiador [[Vicent Lluís Simó Santonja|Simó Santonja]], el mateix Lanuza, el filòlec [[Manuel Gimeno]], el filòlec [[Antoni Fontelles]], l'historiador [[Benjamin Agulló|Benjamín Agulló]], l'historiador [[Lleopolt Penyarroja]], el filòlec [[Josep Mª Guinot]], l'historiaor [[José Ángeles Castelló|Josep Àngels Castelló]], el politòlec [[Juan Garcia Sentandreu]], l'historiador [[Joan Romero]] i atres persones fins a 200 acreditats. Es presentaren 7 ponències congressuals i 30 comunicacions al Congrés. Els filòlecs estrangers acreditats, [[Hans Niederehe]] i [[Philippe Blanchet]] donaren una lliçó magistral del coneiximent sobre la problemàtica del valencià en els seus respectius paíssos, [[Alemanya]] i [[França]].
| + | {{Cita|''El professor de sociolingüística de la Universidad de Rennes Philippe Blanchet ha realizado un estudio comparativo sobre el provenzal y el valenciano en el que sostiene que ambos son idiomas singulares diferentes del occitano y del catalán, respectivamente.''|(Diario de Valencia, 9.12.2003}} |
| | | |
− | {{Cita|''El profesor de sociolingüística de la Universidad de Rennes Philippe Blanchet ha realizado un estudio comparativo sobre el provenzal y el valenciano en el que sostiene que ambos son idiomas singulares diferentes del occitano y del catalán, respectivamente.''|(Diario de Valencia, 9.12.2003}}
| + | El filòlec [[Chimo Lanuza]], en la llectura de les conclusions del II Congrés va resaltar lo següent: |
− | | |
− | El filòlec Chimo Lanuza, en la llectura de les conclusions del II Congrés va resaltar lo següent: | |
| | | |
| {{Cita|''En tot cas és important senyalar en preocupació l'abandó progressiu de les úniques normes codificadores del valencià, les [[Normes d'El Puig]], i l'acostament a models normativisadors aliens a la llengua valenciana.''}} | | {{Cita|''En tot cas és important senyalar en preocupació l'abandó progressiu de les úniques normes codificadores del valencià, les [[Normes d'El Puig]], i l'acostament a models normativisadors aliens a la llengua valenciana.''}} |
Llínea 679: |
Llínea 823: |
| | | |
| === Rosa Regàs i la Biblioteca Nacional === | | === Rosa Regàs i la Biblioteca Nacional === |
− | | + | {{AP|Biblioteca Nacional d'Espanya}} |
− | El 14 de maig de l'any [[2004]], l'escritora catalana Rosa Regàs, fon nomenada directora de la [[Biblioteca Nacional d'Espanya]] (BNE) per la ministra de cultura Carmen Calvo, pertanyent al govern espanyol de [[José Luis Rodríguez Zapatero]] (PSOE), càrrec que ocupà fins a l'any [[2007]]. Esta dòna, entre atres coses, es dedicà a descatalogar els archius i registres (manuscrits, plecs, llibres, etc...) valencians de dita biblioteca, que estaven escrits en [[Llengua Valenciana]] i catalogats com a [[Valencià]] (VAL), en obres catalanes (CAT). Segons ella, basant-se en el dictàmen de la [[AVL]] i en un informe de l'[[Institut Lluís Vives]] que agrupa a la ''ret d'universitats en les que se parla català''. | + | El 14 de maig de l'any [[2004]], l'escritora catalana [[Rosa Regàs]], fon nomenada directora de la [[Biblioteca Nacional d'Espanya]] (BNE) per la ministra de cultura Carmen Calvo, pertanyent al govern espanyol de [[José Luis Rodríguez Zapatero]] (PSOE), càrrec que ocupà fins a l'any [[2007]]. Esta dòna, entre atres coses, es dedicà a descatalogar els archius i registres (manuscrits, plecs, llibres, etc...) valencians de dita biblioteca, que estaven escrits en [[Llengua Valenciana]] i catalogats com a [[Valencià]] (VAL), en obres catalanes (CAT). Segons ella, basant-se en el dictàmen de la [[AVL]] i en un informe de l'[[Xàrcia d'Universitats Institut Joan Lluís Vives|Institut Lluís Vives]] que agrupa a la ''ret d'universitats en les que se parla català'', segons diuen. |
| | | |
| {{Cita|''La Biblioteca Nacional anuncia que catalogará como "catalán" las obras escritas en valenciano. Regàs se justifica con un informe de la Lluís Vives y el dictamen de la AVL.''|''(Las Provincias, Dijous, 26 de maig de 2005)''}} | | {{Cita|''La Biblioteca Nacional anuncia que catalogará como "catalán" las obras escritas en valenciano. Regàs se justifica con un informe de la Lluís Vives y el dictamen de la AVL.''|''(Las Provincias, Dijous, 26 de maig de 2005)''}} |
Llínea 705: |
Llínea 849: |
| | | |
| ==== Coalició Valenciana ==== | | ==== Coalició Valenciana ==== |
− | | + | [[Image:Coali.jpg|thumb|right|280px|]] |
| L'any 2004 es crea el partit polític [[Coalicio Valenciana]], partit fundat per Juan García Sentandreu, que en un primer moment agruparia a diferents partits polítics com el Partit Blasquiste Autonomiste, Partit Regional de la Comunitat Valenciana, Renovació Valencianista i Identitat Regne de Valéncia. En ell s'integraren alguns exdirigents d'[[Unió Valenciana]], com [[Joaquín Corredor]] o [[Dolors Garcia Broch]], que fon vicepresidenta del partit (fins que l'abandonà poc despuix d'eleccions) i candidata en [[2007]] a la presidència de la [[Generalitat Valenciana]], mentres que Sentandreu fon candidat a alcalde de la [[ciutat de Valéncia]] i al Senat en març de l'any 2008. Destacaren en esta Coalició atres personages com Fernando Millán o José Manuel Ricart. | | L'any 2004 es crea el partit polític [[Coalicio Valenciana]], partit fundat per Juan García Sentandreu, que en un primer moment agruparia a diferents partits polítics com el Partit Blasquiste Autonomiste, Partit Regional de la Comunitat Valenciana, Renovació Valencianista i Identitat Regne de Valéncia. En ell s'integraren alguns exdirigents d'[[Unió Valenciana]], com [[Joaquín Corredor]] o [[Dolors Garcia Broch]], que fon vicepresidenta del partit (fins que l'abandonà poc despuix d'eleccions) i candidata en [[2007]] a la presidència de la [[Generalitat Valenciana]], mentres que Sentandreu fon candidat a alcalde de la [[ciutat de Valéncia]] i al Senat en març de l'any 2008. Destacaren en esta Coalició atres personages com Fernando Millán o José Manuel Ricart. |
| | | |
Llínea 712: |
Llínea 856: |
| El 15 d'octubre de 2004, Coalició Valenciana junt a la Plataforma Valencianista per l'Unitat va celebrar en [[Madrit]] (Passeig del Pintor Rosales davant la sèu del [[PSOE]] del carrer Ferraz) una manifestació que convocà a vora 1.000 persones com a protesta per l'ingerència en els assunts valencians del tripartit català (Pasqual Maragall i Carod-Rovira) i en contra del govern socialiste de Rodríguez Zapatero per la deixadea mostrada al respecte. Juan García Sentandreu va estar acompanyat per [[Manuel Latorre]], president del [[Grup d'Acció Valencianista]] (GAV) i per [[Dolors Garcia Broch]], exdirigent i exregidora de [[Unió Valenciana]] (UV). | | El 15 d'octubre de 2004, Coalició Valenciana junt a la Plataforma Valencianista per l'Unitat va celebrar en [[Madrit]] (Passeig del Pintor Rosales davant la sèu del [[PSOE]] del carrer Ferraz) una manifestació que convocà a vora 1.000 persones com a protesta per l'ingerència en els assunts valencians del tripartit català (Pasqual Maragall i Carod-Rovira) i en contra del govern socialiste de Rodríguez Zapatero per la deixadea mostrada al respecte. Juan García Sentandreu va estar acompanyat per [[Manuel Latorre]], president del [[Grup d'Acció Valencianista]] (GAV) i per [[Dolors Garcia Broch]], exdirigent i exregidora de [[Unió Valenciana]] (UV). |
| | | |
− | Coalició Valenciana junt a la [[Federació Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia]] va conseguir movilisar al poble valencià en varies ocasions, en manifestacions en defensa de les senyes d'identitat Valencianes, inclús en una d'eixes manifestacions, el 27 de novembre de 2004, el número d'assistents fon segons els organisadors prop de 600.000 persones, segons la polícia entre 100.000 i 150.000 persones que onejaven [[Real Senyera Valenciana|Reals Senyeres Valencianes]]. També va dispondre d'un periòdic denominat ''El Palleter''. En el periòdic Levante-EMV (28.11.2004) apareixia la publicitat de Coalició Valenciana: | + | Coalició Valenciana junt a la [[Federació Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia]] va conseguir movilisar al poble valencià en vàries ocasions, en manifestacions en defensa de les senyes d'identitat Valencianes, inclús en una d'eixes manifestacions, el 27 de novembre de 2004, el número d'assistents fon segons els organisadors prop de 600.000 persones, segons la polícia entre 100.000 i 150.000 persones que onejaven [[Real Senyera Valenciana|Reals Senyeres Valencianes]]. També va dispondre d'un periòdic denominat ''El Palleter''. En el periòdic Levante-EMV (28.11.2004) apareixia la publicitat de Coalició Valenciana: |
| | | |
| {{Cita|''Cerca de 600.000 personas acuden a la manifestación en defensa de la lengua valenciana. En la Plaça d'Amèrica, Sentandreu va exigir el respecte a la llengua valenciana en [[Europa]] i va reclamar la derogació de la catalanisada [[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL), poc despuix, García Broch, va llegir un Manifest en defensa de la Llengua Valenciana que va ser aplaudit pels assistents de manera massiva agraint a tots la seua participació en la defensa de la nostra senya d'identitat.''}} | | {{Cita|''Cerca de 600.000 personas acuden a la manifestación en defensa de la lengua valenciana. En la Plaça d'Amèrica, Sentandreu va exigir el respecte a la llengua valenciana en [[Europa]] i va reclamar la derogació de la catalanisada [[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL), poc despuix, García Broch, va llegir un Manifest en defensa de la Llengua Valenciana que va ser aplaudit pels assistents de manera massiva agraint a tots la seua participació en la defensa de la nostra senya d'identitat.''}} |
Llínea 728: |
Llínea 872: |
| {{Cita|''¡Valencians!, moltes gracies a tots. Els nostres germans, fills i nets recordaran el passat 27 de novembre de 2004 com una fecha historica per al poble valencià i la defensa dels interessos de la Comunitat Valenciana.'' | | {{Cita|''¡Valencians!, moltes gracies a tots. Els nostres germans, fills i nets recordaran el passat 27 de novembre de 2004 com una fecha historica per al poble valencià i la defensa dels interessos de la Comunitat Valenciana.'' |
| | | |
− | ''La milenaria llengua valenciana, hui mes que mai, està qüestionà pel govern socialiste de Zapatero i el tripartit català.'' | + | ''La milenaria llengua valenciana, hui més que mai, està qüestionà pel govern socialiste de Zapatero i el tripartit català.'' |
| | | |
| ''Els ciutadans d'esta Comunitat van demostrar en la gran movilisacio del 27 de novembre, que la nostra llengua valenciana, la nostra identitat i el nostre futur es te que defendre i guanyar en lo carrer, com sempre ha fet este poble.'' | | ''Els ciutadans d'esta Comunitat van demostrar en la gran movilisacio del 27 de novembre, que la nostra llengua valenciana, la nostra identitat i el nostre futur es te que defendre i guanyar en lo carrer, com sempre ha fet este poble.'' |
Llínea 766: |
Llínea 910: |
| {{Cita|''Entre tots estem fent un partit fort, unit i de futur. Estem fent el partit dels valencians.''}} | | {{Cita|''Entre tots estem fent un partit fort, unit i de futur. Estem fent el partit dels valencians.''}} |
| | | |
− | El periòdic [[Diario de Valencia]] (7.3.2005), publicava una entrevista feta a [[Fernando Millán]] vicepresident del Partit Republicà Autonomiste, d'ideologia blasquista, un dels partits que conformaven Coalició Valenciana, que, entre atres qüestions, comentava lo següent davant la pregunta: ''Hablando de la lengua. ¿Opina que el valenciano es un idioma o un dialecto del catalán?'' | + | El periòdic [[Diario de Valencia]] (7.3.2005), publicava una entrevista feta a [[Fernando Millán Sánchez|Fernando Millán]] vicepresident del Partit Republicà Autonomiste, d'ideologia blasquista, un dels partits que conformaven Coalició Valenciana, que, entre atres qüestions, comentava lo següent davant la pregunta: ''Hablando de la lengua. ¿Opina que el valenciano es un idioma o un dialecto del catalán?'' |
| | | |
| {{Cita|''Un idioma, por supuesto. Las lenguas las hacen los pueblos y son éstos quienes determinan su existencia. El valenciano existe desde el siglo XIII como lengua culta. Tras la ruptura del Califato de Córdoba, surgieron los grandes Reinos Taifas. El valenciano tiene su origen en el latín que luego tuvo una influencia árabe. El catalán, en cambio, tiene su entronque en la estructura lingüística francesa. [[Ramon Llull|Ramón Llull]] dijo que escribía en valenciano, también [[Sant Vicent Ferrer|Vicente Ferrer]], [[Joanot Martorell]] o [[Miguel de Cervantes Saavedra|Cervantes]].''}} | | {{Cita|''Un idioma, por supuesto. Las lenguas las hacen los pueblos y son éstos quienes determinan su existencia. El valenciano existe desde el siglo XIII como lengua culta. Tras la ruptura del Califato de Córdoba, surgieron los grandes Reinos Taifas. El valenciano tiene su origen en el latín que luego tuvo una influencia árabe. El catalán, en cambio, tiene su entronque en la estructura lingüística francesa. [[Ramon Llull|Ramón Llull]] dijo que escribía en valenciano, también [[Sant Vicent Ferrer|Vicente Ferrer]], [[Joanot Martorell]] o [[Miguel de Cervantes Saavedra|Cervantes]].''}} |
| | | |
− | El 4 de juliol de l'any 2005, Coalició Valenciana va enviar un escrit a la [[Generalitat Valenciana]] i a l'[[Ajuntament de Valéncia]] demanant la paralisació de les obres i l'expropiació de l'edifici El Sigle davant l'adquisició i llicència d'obres d'Eliseu Climent, president de la pancatalanista ACPV, per haver-se trobat en el soterràneu d'eixe edifici recialles arqueològiques, cosa que no atengueren. En l'actualitat, eixe edifici perteneix a ACPV i el seu cost és pagat en diners del govern català. | + | El 4 de juliol de l'any 2005, Coalició Valenciana va enviar un escrit a la [[Generalitat Valenciana]] i a l'[[Ajuntament de Valéncia]] demanant la paralisació de les obres i l'expropiació de l'edifici El Sigle davant l'adquisició i llicència d'obres d'[[Eliseu Climent]], president de la pancatalanista [[ACPV]], per haver-se trobat en el soterràneu d'eixe edifici recialles arqueològiques, cosa que no atengueren. En l'actualitat, eixe edifici perteneix a ACPV i el seu cost és pagat en diners del govern català. |
| | | |
− | Davant la reforma de l'Estatut valencià i l'incorporació de la AVL en l'Estatut de 2006, Juan García Sentandreu com a president de Coalició Valenciana va enviar una carta a cadascú dels diputats de les [[Corts Valencianes]] i que va publicar en el periòdic ''Las Provincias'' (1.7.2005) que, entre atres coses, dia lo següent: | + | Davant la reforma de l'Estatut valencià i l'incorporació de la AVL en l'Estatut de 2006, Juan García Sentandreu com a president de Coalició Valenciana va enviar una carta a cada u dels diputats de les [[Corts Valencianes]] i que va publicar en el periòdic ''Las Provincias'' (1.7.2005) que, entre atres coses, dia lo següent: |
| | | |
| {{Cita|''Con la aprobación por las Cortes Valencianas de esta reforma estatutaria se dará plenas competencias en materia lingüística a una entidad cuyo Dictamen del pasado 9 de febrero reconocía en su apartado 3º que "la llengua pròpia i històrica dels valencians, des del punt de vista de la filologia, és també la que compartixen les comunitats autònomes de Catalunya i de les Illes Balears i el Principat d'Andorra. Així mateix és la llengua històrica i pròpia d'altres territoris de l'antiga Corona d'Aragó".''}} | | {{Cita|''Con la aprobación por las Cortes Valencianas de esta reforma estatutaria se dará plenas competencias en materia lingüística a una entidad cuyo Dictamen del pasado 9 de febrero reconocía en su apartado 3º que "la llengua pròpia i històrica dels valencians, des del punt de vista de la filologia, és també la que compartixen les comunitats autònomes de Catalunya i de les Illes Balears i el Principat d'Andorra. Així mateix és la llengua històrica i pròpia d'altres territoris de l'antiga Corona d'Aragó".''}} |
| | | |
− | Durant els anys [[2005]], [[2006]] i principis del [[2007]] n'hi hagueren contactes entre les formacions polítiques d'Unió Valenciana, presidida en aquell temps per [[Joaquín Ballester]] i Coalició Valenciana per a poder presentar-se units a les eleccions autonòmiques i municipals del 27 de maig de l'any 2007, pero les conversacions no arribaren a bon terme. Els resultats obtinguts en eixes eleccions van ser els següents: UV es va presentar en coalició junt als partits polítics ''Los Verdes Ecopacifistas'' i ''Unión de Centro Liberal'', obtenint 22.789 vots (0'95%), quarta força política més votada pero sense representació i CV 17.331 vots (0'72%), quinta força política més votada pero també sense representació en Les [[Corts Valencianes]]. Sent els seus caps de llista: per UV, [[Josep Manuel Miralles]] i per CV, [[Dolors Garcia Broch]]. | + | Durant els anys [[2005]], [[2006]] i principis del [[2007]] n'hi hagueren contactes entre les formacions polítiques d'Unió Valenciana, presidida en aquell temps per [[Joaquín Ballester]] i Coalició Valenciana per a poder presentar-se units a les eleccions autonòmiques i municipals del 27 de maig de l'any 2007, pero les conversacions no arribaren a bon terme. Els resultats obtenguts en eixes eleccions van ser els següents: UV es va presentar en coalició junt als partits polítics ''Los Verdes Ecopacifistas'' i ''Unión de Centro Liberal'', obtenint 22.789 vots (0'95%), quarta força política més votada pero sense representació i CV 17.331 vots (0'72%), quinta força política més votada pero també sense representació en Les [[Corts Valencianes]]. Sent els seus caps de llista: per UV, [[Josep Manuel Miralles]] i per CV, [[Dolors Garcia Broch]]. |
| | | |
| En un artícul d'opinió de Manuel Conejos, publicat en el periòdic ABC - Comunitat Valenciana, el 21 de novembre de 2005, comentava, entre atres coses: | | En un artícul d'opinió de Manuel Conejos, publicat en el periòdic ABC - Comunitat Valenciana, el 21 de novembre de 2005, comentava, entre atres coses: |
Llínea 784: |
Llínea 928: |
| {{Cita|La otra opción que barajan varios representantes del PP es «atornillar a los académicos y dejar que la institución muera de inanición a través de una fuerte rebaja de la remuneración» (aunque de momento en los Presupuestos de 2006 se eleva la asignación a la AVL). La mayoría absoluta del PP puede quedar «devorada», según los valencianistas, por el problema en que se ha convertido la AVL, donde dos tercios de los académicos son partidarios de la unidad lingüística.}} | | {{Cita|La otra opción que barajan varios representantes del PP es «atornillar a los académicos y dejar que la institución muera de inanición a través de una fuerte rebaja de la remuneración» (aunque de momento en los Presupuestos de 2006 se eleva la asignación a la AVL). La mayoría absoluta del PP puede quedar «devorada», según los valencianistas, por el problema en que se ha convertido la AVL, donde dos tercios de los académicos son partidarios de la unidad lingüística.}} |
| | | |
− | Durant la llegislatura 2003-2007, en la primera llegislatura com a President de la Generalitat de Francisco Camps, alegant el balafiament i la corrupció del PPCV, el diputat [[Javier Tomás]] es va passar a les files Coalició Valenciana, lo que va fer possible que Coalició Valenciana tinguera representació en les Corts Valencianes a través d'ell mateixa, i va ostentar el càrrec de portaveu del grup parlamentari mixt durant dita llegislatura. Javier Tomás, va presentar esmenes demanant la derogació de la AVL i la promoció de l'iniciativa privada en l'educació, també per a reciclar als professors de valencià. En el periòdic [[Diario de Valencia]] de 14 de decembre de 2005, se resaltava lo següent: | + | Durant la llegislatura 2003-2007, en la primera llegislatura com a President de la Generalitat de [[Francisco Camps]], alegant el balafiament i la corrupció del [[PPCV]], el diputat [[Javier Tomás]] es va passar a les files Coalició Valenciana, lo que va fer possible que Coalició Valenciana tinguera representació en les Corts Valencianes a través d'ell mateixa, i va ostentar el càrrec de portaveu del grup parlamentari mixt durant dita llegislatura. Javier Tomás, va presentar esmenes demanant la derogació de la AVL i la promoció de l'iniciativa privada en l'educació, també per a reciclar als professors de valencià. En el periòdic [[Diario de Valencia]] de 14 de decembre de 2005, se resaltava lo següent: |
| | | |
| {{Cita|El PP rechaza sancionar a las instituciones que fomenten el catalán}} | | {{Cita|El PP rechaza sancionar a las instituciones que fomenten el catalán}} |
Llínea 812: |
Llínea 956: |
| {{Cita|Defender la lengua y luchar contra el catalanismo. Coalicio Valenciana impulsará un proceso de descatalanización que comprenderá la Conselleria de Cultura, los colegios, institutos, universidades, administración pública y Canal 9 con el objetivo de que nuestras señas de identidad sean respetadas y que el valencianismo irrumpa con firmeza. La derogación de la catalanista AVL y la creación de una verdadera Academia de la Lengua Valenciana conformada por filólogos, historiadores y estudiosos del idioma valenciano, donde la Real Academia de Cultura Valenciana tendrá un peso predominante, es el paso definitivo para acabar con el catalanismo.}} | | {{Cita|Defender la lengua y luchar contra el catalanismo. Coalicio Valenciana impulsará un proceso de descatalanización que comprenderá la Conselleria de Cultura, los colegios, institutos, universidades, administración pública y Canal 9 con el objetivo de que nuestras señas de identidad sean respetadas y que el valencianismo irrumpa con firmeza. La derogación de la catalanista AVL y la creación de una verdadera Academia de la Lengua Valenciana conformada por filólogos, historiadores y estudiosos del idioma valenciano, donde la Real Academia de Cultura Valenciana tendrá un peso predominante, es el paso definitivo para acabar con el catalanismo.}} |
| | | |
− | Un poc abans de les eleccions del 27 de maig de 2007, Coalició Valenciana va publicar un manifest en el periòdic Las Provincias (dissabte, 28 d'abril) d'una pàgina sancera, subscrit per varies entitats valencianes (Fundació Nou Valencianisme, Grup d'Accio Valencianista, Estudiantes por la Libertad, Asociación Valenciana de Profesionales Universitarios, Instituto Interuniversitario de la Comunidad Valenciana, Renaixença Valencianista, Renovación Universitaria, Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valencia, elpalleter.com, desafiovalencia.com, Comité de l'Idioma Valencià i Colectiu Cavanilles), que, entre atres coses, comentava lo següent en referència a la llengua valenciana: | + | Un poc abans de les eleccions del 27 de maig de 2007, Coalició Valenciana va publicar un manifest en el periòdic Las Provincias (dissabte, 28 d'abril) d'una pàgina sancera, subscrit per vàries entitats valencianes (Fundació Nou Valencianisme, Grup d'Accio Valencianista, Estudiantes por la Libertad, Asociación Valenciana de Profesionales Universitarios, Instituto Interuniversitario de la Comunidad Valenciana, Renaixença Valencianista, Renovación Universitaria, Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valencia, elpalleter.com, desafiovalencia.com, Comité de l'Idioma Valencià i Colectiu Cavanilles), que, entre atres coses, comentava lo següent en referència a la llengua valenciana: |
| | | |
| {{Cita|La comu cultura valenciana, enriquida per les genuïnes aportacions de Castello, Alacant i Valencia, simbol d'un passat esplendoros i en una llengua valenciana que te el primer Sigle d'Or d'entre les llengües neollatines, està sent manipulà i sulplantà des de les institucions i governs autonomics.}} | | {{Cita|La comu cultura valenciana, enriquida per les genuïnes aportacions de Castello, Alacant i Valencia, simbol d'un passat esplendoros i en una llengua valenciana que te el primer Sigle d'Or d'entre les llengües neollatines, està sent manipulà i sulplantà des de les institucions i governs autonomics.}} |
Llínea 821: |
Llínea 965: |
| | | |
| {{Cita|... queda clar que Coalició Valenciana no té un substrat sòlit - encara que sigam l'única força valencianista supervivent despuix de l'espantada de UV cap al PP - com per a mantindre'ns quatre anys més dessagnant-nos i deixant en evidència la falta de resposta social... humiliar-nos més davant d'una societat que, no nos equivoquem, nos ha donat políticament l'esquena... no és el moment de Coalició ni d'un valencianisme de calat que, per desgràcia, no té unes raïls sòlides dins del cos i de l'ànima del poble valencià... a causa de la debilitat ideològica i patriòtica de la societat valenciana, i a l'espera d'un moment més propici per a la política}} | | {{Cita|... queda clar que Coalició Valenciana no té un substrat sòlit - encara que sigam l'única força valencianista supervivent despuix de l'espantada de UV cap al PP - com per a mantindre'ns quatre anys més dessagnant-nos i deixant en evidència la falta de resposta social... humiliar-nos més davant d'una societat que, no nos equivoquem, nos ha donat políticament l'esquena... no és el moment de Coalició ni d'un valencianisme de calat que, per desgràcia, no té unes raïls sòlides dins del cos i de l'ànima del poble valencià... a causa de la debilitat ideològica i patriòtica de la societat valenciana, i a l'espera d'un moment més propici per a la política}} |
| + | |
| + | Durant els anys d'existència de Coalició Valenciana se realisaren campanyes publicitàries, concentracions i manifestacions, algunes d'elles multitudinàries, demanant als polítics valencians la defensa de la cultura i llengua valencianes i la derogació de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua pero totes estes accions no surtiren efecte i no reberen cap resposta per part del partit polític en el govern valencià (PPCV) ni dels atres partits polítics en l'oposició (PSPV-PSOE i Compromís). |
| | | |
| == 2005-2007 == | | == 2005-2007 == |
| | | |
| === 2005 - El dictamen de la AVL === | | === 2005 - El dictamen de la AVL === |
− | | + | {{AP|Acadèmia Valenciana de la Llengua}} |
− | L'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL), que naixqué d'un pacte polític (CiU-PP), va emetre un dictamen el 9 de febrer de l'any 2005 en el qual negava a la llengua valenciana la seua autoctonia i independència: | + | L'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL), que naixqué d'un [[Pacte de Reus|pacte polític (CiU-PP)]], va emetre un dictamen el 9 de febrer de l'any 2005 en el qual negava a la llengua valenciana la seua autoctonia i independència: |
| | | |
| {{Cita|''... la llengua pròpia i històrica dels valencians, des del punt de vista de la filologia, és també la que compartixen les comunitats autónomes de Catalunya i de les Illes Balears i el Principat d'Andorra. Així mateix és la llengua històrica i pròpia d'altres territoris de l'antiga Corona d'Aragó (la franja oriental aragonesa, la ciutat sarda de l'Alguer i el departament francés dels Pirineus Orientals)...''}} | | {{Cita|''... la llengua pròpia i històrica dels valencians, des del punt de vista de la filologia, és també la que compartixen les comunitats autónomes de Catalunya i de les Illes Balears i el Principat d'Andorra. Així mateix és la llengua històrica i pròpia d'altres territoris de l'antiga Corona d'Aragó (la franja oriental aragonesa, la ciutat sarda de l'Alguer i el departament francés dels Pirineus Orientals)...''}} |
Llínea 839: |
Llínea 985: |
| * ''González Pons (Actual portavoz del gobierno del PP en la Comunidad Valenciana) se reúne en Barcelona el sábado 8 de enero con Joan Rigol (CiU), Ernest Maragall (PSC) y Josep Bargalló (ERC).'' (Levante EMV, 13.2.2005). | | * ''González Pons (Actual portavoz del gobierno del PP en la Comunidad Valenciana) se reúne en Barcelona el sábado 8 de enero con Joan Rigol (CiU), Ernest Maragall (PSC) y Josep Bargalló (ERC).'' (Levante EMV, 13.2.2005). |
| * ''Francisco Camps celebró una entrevista secreta con Pujol en plena crisis de la Academia.'' (Las Provincias, 8.3.2005) | | * ''Francisco Camps celebró una entrevista secreta con Pujol en plena crisis de la Academia.'' (Las Provincias, 8.3.2005) |
| + | |
| + | {{Cita|''La AVL dictamina que el valenciano y el catalán son la misma lengua. Los académicos resaltan que el pueblo valenciano tiene "unas señas de identidad propias que percibimos diferenciadas de las de otros pueblos que utilizan nuestra lengua... [[Esteban González Pons|González Pons]] asegura que el contenido del consenso "avala la posición" del Gobierno de la Generalitat.''|(''[[Heraldo de Castellón]]'', 10.2.2005)}} |
| | | |
| El 14 de febrer de 2005, un gran número d'entitats culturals valencianes, agrupades en la Federació Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia, firmaren un manifest demanant la dissolució de la AVL davant el dictàmen d'eixa acadèmia que considerava al valencià i al català com la mateixa llengua. El manifest era encapçalat pel següent enunciat: ''Rebugem totalment, íntegrament, completament i unànimement el dictàmen de l'AVL de 9 de febrer de 2005.'' | | El 14 de febrer de 2005, un gran número d'entitats culturals valencianes, agrupades en la Federació Coordinadora d'Entitats Culturals del Regne de Valéncia, firmaren un manifest demanant la dissolució de la AVL davant el dictàmen d'eixa acadèmia que considerava al valencià i al català com la mateixa llengua. El manifest era encapçalat pel següent enunciat: ''Rebugem totalment, íntegrament, completament i unànimement el dictàmen de l'AVL de 9 de febrer de 2005.'' |
Llínea 901: |
Llínea 1049: |
| | | |
| === 2005 - L'enquesta del CIS === | | === 2005 - L'enquesta del CIS === |
− | | + | [[Archiu:Enquestacis3.jpg|thumb|250px|Enquesta CIS]] |
− | En el mes de febrer de l'any 2005 van aparéixer els resultats de l'enquesta del [[Centre d'Investigacions Sociològiques]] (CIS) respecte a la consciència idiomàtica dels valencians. | + | En el mes de febrer de l'any 2005, coincidint en el dictàmen de l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL) a on digué que el valencià i el català són una mateixa llengua, van aparéixer els resultats de l'enquesta del [[Centre d'Investigacions Sociològiques]] (CIS) respecte a la consciència idiomàtica dels [[Valencians|valencians]]. |
| | | |
| Els resultats foren publicats, entre atres, en el periòdic [[Diario de Valencia]], dient lo següent: | | Els resultats foren publicats, entre atres, en el periòdic [[Diario de Valencia]], dient lo següent: |
Llínea 912: |
Llínea 1060: |
| {{Cita|El 64,4% de los valencianos, una mayoría rotunda, respondió a la encuesta oficial del CIS que su lengua es "diferente" al catalán, por sólo un 28% que dijo que es "la misma lengua que se habla en Cataluña y Baleares".}} | | {{Cita|El 64,4% de los valencianos, una mayoría rotunda, respondió a la encuesta oficial del CIS que su lengua es "diferente" al catalán, por sólo un 28% que dijo que es "la misma lengua que se habla en Cataluña y Baleares".}} |
| | | |
− | {{Cita|Así lo reconoció ayer el portavoz del Consell, [[Esteban González Pons]], quien agregó que "los políticos han de ser sensibles a lo que el pueblo cree o siente". No obstante, fue precisamente el conseller González Pons quien negoció con el tripartito de Cataluña el polémico dictamen de la AVL, que impuso la anexión del valenciano por el catalán, a espaldas del pueblo valenciano.}} | + | {{Cita|Así lo reconoció ayer el portavoz del Consell, [[Esteban González Pons]], quien agregó que "los políticos han de ser sensibles a lo que el pueblo cree o siente". No obstante, fue precisamente el conseller González Pons quien negoció ([[Pacte de Reus]]) con el tripartito de Cataluña el polémico dictamen de la AVL, que impuso la anexión del valenciano por el catalán, a espaldas del pueblo valenciano.}} |
| | | |
| === 2005 - La Constitució Europea en valencià === | | === 2005 - La Constitució Europea en valencià === |
− | | + | {{AP|Unió Europea}} |
− | El nomenat ''Tractat per el que s'establix una Constitució per a Europa'' (TCE), més conegut com a Constitució Europea o Tractat Constitucional, era el proyecte que havia segut aprovat el 18 de juny de 2003 i que ho varen firmar en [[Roma]] els caps del govern dels paíssos que formaven l'Unió Europea a 29 d'octubre de 2004. El 12 de giner de 2005, el Parlament Europeu va aprovar una resolució per 500 vots a favor, 137 en contra i 40 abstencions, en la que va recomanar als Estats membres que ratificaren la Constitució. El referèndum consultiu sobre el TCE es va celebrar en Espanya el 20 de febrer de 2005. La pregunta que es va sometre a consulta va ser ''¿Aprova vosté el Tractat per el que s'establix una Constitució per a Europa?''. | + | El nomenat ''Tractat pel que s'establix una Constitució per a Europa'' (TCE), més conegut com a '''Constitució Europea''' o Tractat Constitucional, era el proyecte que havia segut aprovat el 18 de juny de 2003 i que ho varen firmar en [[Roma]] els caps del govern dels paíssos que formaven l'[[Unió Europea]] a 29 d'octubre de 2004. El 12 de giner de 2005, el Parlament Europeu va aprovar una resolució per 500 vots a favor, 137 en contra i 40 abstencions, en la que va recomanar als Estats membres que ratificaren la Constitució. El referèndum consultiu sobre el TCE es va celebrar en Espanya el 20 de febrer de 2005. La pregunta que es va sometre a consulta va ser ''¿Aprova vosté el Tractat pel que s'establix una Constitució per a Europa?''. |
| | | |
| En el cas d'Espanya, sent el president del govern espanyol el socialiste, [[José Luis Rodríguez Zapatero]], i el ministre d'Assunts Exteriors, [[Miguel Ángel Moratinos]] va presentar al Consell de Ministres de l'[[Unió Europea]], per mig del seu secretari general, [[Javier Solana]], els eixemplars de la Constitució europea traduïts a les diferents llengües oficials d'Espanya: castellà, vasc, gallec, català i valencià. Se va prendre com a base allò que determinaven els respectius estatuts de les comunitats autònomes, creant-se certa polèmica per part del [[catalanisme]] a l'haver-se presentat en valencià una traducció de la Constitució europea. El govern tripartit català va presentar la mateixa traducció (utilisant el traductor ''Salt'' de la Generalitat Valenciana) que havia presentat el govern valencià per a donar a entendre davant la UE que les dos llengües eren una mateixa llengua. | | En el cas d'Espanya, sent el president del govern espanyol el socialiste, [[José Luis Rodríguez Zapatero]], i el ministre d'Assunts Exteriors, [[Miguel Ángel Moratinos]] va presentar al Consell de Ministres de l'[[Unió Europea]], per mig del seu secretari general, [[Javier Solana]], els eixemplars de la Constitució europea traduïts a les diferents llengües oficials d'Espanya: castellà, vasc, gallec, català i valencià. Se va prendre com a base allò que determinaven els respectius estatuts de les comunitats autònomes, creant-se certa polèmica per part del [[catalanisme]] a l'haver-se presentat en valencià una traducció de la Constitució europea. El govern tripartit català va presentar la mateixa traducció (utilisant el traductor ''Salt'' de la Generalitat Valenciana) que havia presentat el govern valencià per a donar a entendre davant la UE que les dos llengües eren una mateixa llengua. |
Llínea 930: |
Llínea 1078: |
| === 2006 - El "conflicte llingüistic" als tribunals === | | === 2006 - El "conflicte llingüistic" als tribunals === |
| | | |
− | Durant els primers anys de manament del [[PPCV]], eixe partit ha presentat davant els tribunals divesos recursos relacionats en el tema llingüistic quan no se volia fer distinció entre el valencià i el català, pero que al final d'eixes resolucions o sentències han segut sempre favorables al pancatalanisme. Els tribunals, s'han basat, primordialment, en el dictàmen (9.2.2005) de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) en el qual no fa distinció entre les dos llengües, el valencià i el català. Justament, va ser el mateix PPCV el que va crear dita acadèmia i li va donar l'oficialitat d'entitat normativa i el ranc estatutari. | + | Durant els primers anys de manament del [[PPCV]], eixe partit ha presentat davant els tribunals divesos recursos relacionats en el tema llingüistic quan no se volia fer distinció entre el valencià i el català, pero que al final d'eixes resolucions o sentències han segut sempre favorables al [[pancatalanisme]]. Els tribunals, s'han basat, primordialment, en el dictàmen (9.2.2005) de l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL) en el qual no fa distinció entre les dos llengües, el valencià i el català. Justament, fon el mateix PPCV el que va crear dita acadèmia i li va donar l'oficialitat d'entitat normativa i el ranc estatutari. |
| | | |
| Citem alguns eixemples de notícies aparegudes en la prensa valenciana durant els últims anys: | | Citem alguns eixemples de notícies aparegudes en la prensa valenciana durant els últims anys: |
Llínea 949: |
Llínea 1097: |
| | | |
| En resum, molts diners gastats de l'Erari Públic dels valencians quan no podien guanyar res a l'haver creat una entitat pancatalanista com la AVL i haver-li donat l'oficialitat. | | En resum, molts diners gastats de l'Erari Públic dels valencians quan no podien guanyar res a l'haver creat una entitat pancatalanista com la AVL i haver-li donat l'oficialitat. |
| + | |
| + | === 2006 - Modificació de l'Estatut valencià === |
| + | {{AP|Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana de 2006}} |
| + | Despuix de la reforma estatutària realisada a través de la Llei Orgànica 1/2006, de 10 d'abril, en el preàmbul s'afirma en claritat que un dels objectius de la referida modificació fon: |
| + | |
| + | {{Cita|«l'impuls i desenroll del Dret Civil Foral Valencià aplicable, del coneiximent i us de la llengua valenciana, de la cultura pròpia i singular del nostre poble, de les seues costums i tradicions»}} |
| + | |
| + | En l'any [[2006]], el [[PPCV]], baix el govern de [[Francisco Camps]] i el [[PSOE-PSPV]] de [[Joan Ignasi Pla]] en l'oposició, aprovaren la reforma de l'[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana|Estatut d'Autonomia]] que incloïa a l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL) com a ent estatutari i normatiu del valencià (despuix d'haver dictaminat en l'any anterior, [[2005]], que el valencià és català), blindant dita acadèmia (per a la seua derogació són necessaris 2/3 parts de les [[Corts Valencianes]] i per a la reforma de la seua Llei de Creació 3/5 parts). |
| + | |
| + | El proyecte de reforma d'Estatut de la Comunitat Valenciana fon aprovat en el [[Congrés dels Diputats]] per 294 vots a favor (PSOE, PP i [[Coalició Canària|CC]]) i 32 en contra ([[Convergència i Unió|CiU]], [[Esquerra Republicana de Catalunya|ERC]], [[Partit Nacionaliste Vasc|PNV]], [[Esquerra Unida|IU-ICV]] i el [[Grup Mixt del Congrés dels Diputats|Grup Mixt]]). Durant l'aprovació del nou Estatut en el Congrés dels Diputats i en quan a la llengua, [[Esquerra Unida]] i [[ERC]] pretenien suprimir el terme "idioma valencià" per a deixar-lo únicament en "valencià" per a llevar-li valor filològic al valencià front al català. [[Carles Arnal]] (EU-l'Entesa), va aplegar a mostrar públicament un cartell que clamava contra el "Estatut de vergonya". I [[Joan Ribó]] (que acabà sent alcalde de la ciutat de Valéncia per la [[Coalició Compromís]]), va criticar que PPCV i PSPV-PSOE "blindaren" el concepte "idioma" perque "atacava l'unitat de la llengua catalana". Ribó va aplegar a parlar d'un estatut que "consagrava el secessionisme llingüístic". |
| | | |
| === 2007 - Un còdic ISO per al valencià === | | === 2007 - Un còdic ISO per al valencià === |
Llínea 957: |
Llínea 1115: |
| | | |
| === La Convencio Valencianista === | | === La Convencio Valencianista === |
− | | + | {{AP|Convencio Valencianista}} |
− | El 21 d'abril de l'any 2012 es va celebrar en la [[ciutat de Valéncia]] (en un hotel de l'avinguda del Port) la Convencio Valencianista V2012. Creada una comissió preparatòria i organisadora, una presidència de taula i uns participants acreditats, es va expondre un ''Document Marc'' aprovant-se o no els diferents punts despuix de la presentació d'esmenes, debat, si calia, i votació. | + | El 21 d'abril de l'any 2012 es va celebrar en la [[ciutat de Valéncia]] (en un hotel de l'avinguda del Port) la [[Convencio Valencianista|Convencio Valencianista V2012]]. Creada una comissió preparatòria i organisadora, una presidència de taula i uns participants acreditats, es va expondre un ''Document Marc'' aprovant-se o no els diferents punts despuix de la presentació d'esmenes, debat, si calia, i votació. |
| | | |
| Els assistents i participants foren més de 150 persones, representant a quasi totes les comarques valencianes. Una volta acabada la Convenció i vistes les aprovacions ad eixe ''Document Marc'' s'edità un llibre titulat ''Consens per al futur'' en totes les conclusions que fon editat per [[Edicions Mosseguello]]. | | Els assistents i participants foren més de 150 persones, representant a quasi totes les comarques valencianes. Una volta acabada la Convenció i vistes les aprovacions ad eixe ''Document Marc'' s'edità un llibre titulat ''Consens per al futur'' en totes les conclusions que fon editat per [[Edicions Mosseguello]]. |
Llínea 964: |
Llínea 1122: |
| En el ''Document Marc'' aprovat per la Convencio Valencianista, en el punt 1 denominat ''Idiosincrasia del Poble Valencià'', en l'apartat 1.3 Senyes d'identitat, en quan a la [[llengua valenciana]] se diu lo següent: | | En el ''Document Marc'' aprovat per la Convencio Valencianista, en el punt 1 denominat ''Idiosincrasia del Poble Valencià'', en l'apartat 1.3 Senyes d'identitat, en quan a la [[llengua valenciana]] se diu lo següent: |
| | | |
− | {{Cita|''La llengua valenciana es una llengua romanica independent i auctoctona. Deriva del baix llati, modificat a partir de les influencies i aportacions de tots els pobles i cultures que s'han relacionat en el Poble Valencià en uns moments claus per a la conformacio del mateix i del seu idioma. Es propia i particular del Regne de Valencia i ad ella s'ha de prestar especial dedicacio i proteccio. Es parla en tota la part nort del territori, i va estenent-se cap al sur en una ampla faixa costera fins al llimit de Murcia. Les variants dialectals i locals que l'enriquixen constituixen unes diferencies tant minimes que molts llingüistes han resaltat el fet de que el valencià es una llengua especialment homogenea -tant en l'aspecte lexic, com gramatical, com fonetic- entre les llengües romaniques, lo qual es producte d'una forta consciencia idiomatica propia, manifestada en continuïtat a lo llarc de l'Historia. El castella es primer idioma en un ambit geografic que s'esten de manera paralela, tambe de nort a sur, en una faixa interior.''}} | + | {{Cita|''La llengua valenciana es una llengua romanica independent i auctoctona. Deriva del baix llati, modificat a partir de les influencies i aportacions de tots els pobles i cultures que s'han relacionat en el Poble Valencià en uns moments claus per a la conformacio del mateix i del seu idioma. Es propia i particular del Regne de Valencia i ad ella s'ha de prestar especial dedicacio i proteccio. Es parla en tota la part nort del territori, i va estenent-se cap al sur en una ampla faixa costera fins al llimit de Murcia. Les variants dialectals i locals que l'enriquixen constituïxen unes diferencies tant mínimes que molts llingüistes han resaltat el fet de que el valencià es una llengua especialment homogenea -tant en l'aspecte lexic, com gramatical, com fonetic- entre les llengües romaniques, lo qual es producte d'una forta consciencia idiomatica propia, manifestada en continuïtat a lo llarc de l'Historia. El castella es primer idioma en un ambit geografic que s'esten de manera paralela, tambe de nort a sur, en una faixa interior.''}} |
| | | |
| La [[Convencio Valencianista]] seguix vigent com a entitat cívic-cultural organisant diferents actes i publicacions, com l'activitat ''Tots els dies 9'' ademés de la publicació d'un bolletí d'informació i diferents iniciatives tot encaminat a la defensa de la cultura i llengua valencianes. | | La [[Convencio Valencianista]] seguix vigent com a entitat cívic-cultural organisant diferents actes i publicacions, com l'activitat ''Tots els dies 9'' ademés de la publicació d'un bolletí d'informació i diferents iniciatives tot encaminat a la defensa de la cultura i llengua valencianes. |
Llínea 970: |
Llínea 1128: |
| === Naiximent de nous partits valencianistes === | | === Naiximent de nous partits valencianistes === |
| | | |
− | L'any [[2011]], [[Coalició Valenciana]] (2004-2011) va tancar les seues portes, quedant-se un buit en el món polític valencianiste. En els següents anys aparéixen nous partits valencianistes que, apart d'atres coses d'importància a nivell polític, econòmic i social, tenen en comú la defensa de la cultura i llengua valencianes: | + | L'any [[2011]], [[Coalició Valenciana]] (2004-2011) va tancar les seues portes, quedant-se un buit en el món polític [[Valencianisme|valencianiste]]. En els següents anys aparéixen nous partits valencianistes que, apart d'atres coses d'importància a nivell polític, econòmic i social, tenen en comú la defensa de la cultura i llengua valencianes: |
| | | |
| * [[2012]] - [[Renovacio Politica]]. | | * [[2012]] - [[Renovacio Politica]]. |
| * [[2013]] - [[Poble Democràtic]]. | | * [[2013]] - [[Poble Democràtic]]. |
| * [[2014]] - [[Som Valencians]]. | | * [[2014]] - [[Som Valencians]]. |
− | * [[2015]] - [[Avant]], una coalició formada pels següents partits polítics: Renovacio Politica, [[Accio Nacionalista Valenciana]] i [[Unio]]. | + | * [[2015]] - [[Avant]], fon una coalició creada per a les eleccions municipals i autonòmiques de l'any 2015 i formada pels següents partits polítics: Renovacio Politica, [[Accio Nacionalista Valenciana]] i [[Unio]]. |
| + | * [[2016]] - [[Unió i Germania]] |
| + | * 2016 - Avant, com a partit polític independent forma part d'una coalició denominada Aliança valenciana junt als partits polítics Accio Nacionalista Valenciana i ''Los Verdes Ecopacifistas de Centro Moderado''. |
| | | |
| == 2015 - La Llei de Senyes == | | == 2015 - La Llei de Senyes == |
| | | |
− | (Secció per completar) | + | La llei de Reconeiximent, Protecció i Promoció de les Senyes d'Identitat del Poble Valencià (Llei 6/2015, de 2 d'abril, de la [[Generalitat Valenciana]]) aprovada pel govern del [[PPCV]] abans de celebrar-se les eleccions locals i autonòmiques de maig de l'any [[2015]], fon derogada per la Llei 1/2016, de 26 de giner, una volta celebrades les eleccions i baix el govern del [[PSPV]] junt a [[Coalició Compromís|Compromís]] i [[Podem]], en un acort tripartit, denominat [[Pacte del Botànic]], per al govern de la [[Comunitat Valenciana]]. |
| + | |
| + | La Llei de Senyes, en l'artícul sèptim, comentava lo següent sobre la llengua valenciana: |
| + | |
| + | {{Cita|Artícul 7. La llengua valenciana |
| + | |
| + | 1. La llengua valenciana és la llengua pròpia i l'idioma oficial, de la mateixa manera que el castellà, de la Comunitat Valenciana i és, ademés, la principal senya d'identitat del poble valencià. |
| + | |
| + | 2. La dignificació i el respecte de la llengua valenciana com a senya d'identitat seran plenament compatibles en un us d'aquella que obedixca a la seua configuració històrica, popular i tradicional. |
| + | |
| + | 3. El respecte a la llengua valenciana com a senya d'identitat implica defendre la seua individualitat respecte a les demés llengües de l'Estat i el seu valor com a patrimoni propi i exclusiu del poble valencià. |
| + | |
| + | 4. Totes les institucions de la Generalitat, els poders públics, el restant d'administracions públiques, el sistema educatiu i els mijos de comunicació, entitats, organismes i empreses, de titularitat pública o que conten en finançació pública, deuran adequar les seues actuacions al ple respecte de l'individualitat de la llengua valenciana en els térmens de l'apartat anterior, tot això sense perjuí dels drets fonamentals reconeguts en l'artícul 20.1 de la Constitució Espanyola.}} |
| + | |
| + | == 2018 - Controvèrsia en la RACV == |
| + | |
| + | Durant el decanat de [[Federico Martínez Roda]], en abril de l'any [[2018]], tres acadèmics de la junta de govern, [[José Francisco Ballester-Olmos Anguís|José Francisco Ballester-Olmos]], [[José Vicente Gómez Bayarri]] i [[Voro López]], varen presentar la seua dimissió per a treballar en sumar als acadèmics contraris al decà. En el fondo de la brecha oberta en la RACV apareix l'acostament de Martínez Roda a l'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] i al seu president, [[Ramón Ferrer Navarro|Ramón Ferrer]] (exacadèmic de la RACV), en l'any [[2016]], en qui va realisar una declaració conjunta que va aprovar l'assamblea de la AVL i la junta general de la RACV, encara que esta última fon anulada pels tribunals. |
| + | |
| + | L'intenció dels dirigents encapçalats per Federico Martínez Roda era que la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] es llimitara als estudis i abandonara la normativisació del valencià, qüestió que quedaria en exclusiva per a la AVL. L'orgue oficial sosté l'unitat de les llengües valenciana i catalana, mentres que la RACV sempre ha defés l'independència del valencià respecte al català. Eixe pacte suponia, en la pràctica, una cessió a les tesis de la AVL. |
| + | |
| + | En [[giner]] de l'any [[2019]] es celebraren noves eleccions per a elegir una nova junta directiva, el mandat del decà havia complit els tres anys reglamentaris, sent elegit nou decà, [[José Luis Manglano de Mas|José Luis Manglano]]. |
| + | |
| + | == 2018 - Congrés Valencianisme 2018 == |
| + | |
| + | Al complir-se els cent anys de la [[Declaració Valencianista de 1918]] i tenint com a referent la [[Convencio Valencianista]] que es celebrà en l'any [[2012]], una quinzena d'associacions s'uniren per a treballar en l'organisació i la realisació del [[Congrés Valencianisme 2018]]. |
| + | |
| + | El 24 de novembre de l'any [[2018]] se realisaren diferents ponències oferides per també diferents ponents sobre [[Cultura Valenciana|cultura valenciana]]. Al final del Congrés se presentà als assistents al Congrés Valencianisme 2018 l'actualisació de la Declaració Valencianista de 1918. Consta, com l'original, de huit bases que aquells participants del Congrés que aixina ho manifestaren podien esmenar i que se poden llegir en la pàgina web del Congrés. En el punt cinc diu: |
| + | |
| + | {{Cita|5ª Existint en Valencia, segons els territoris, dualitat de llengües valenciana i castellana, demanem la cooficialitat per als dos idiomes en qualsevol poblacio valenciana i el dret i el deure de conéixer i usar les dos llengües per part de tots els valencians. Fem patent que sent la llengua valenciana autoctona i propia deu normativisar-se en independencia i seguint actualment les Normes d'El Puig, que reflectixen fidelment la tradicio lliteraria i el llenguage viu dels valencians.}} |
| + | |
| + | == 2022 - 25 anys de l'oficialisació del català == |
| + | |
| + | L'any [[2022]] es complix el 25 aniversari del procés de llegalisació del català en la [[Comunitat Valenciana]]. El procés d'imposició i oficialisació del català partix de l'any [[1983]] quan el [[PSPV-PSOE]] ([[Joan Lerma]] i [[Ciprià Ciscar]]) aprovaren la Llei d'Us i Ensenyança "del valencià". Pero la llegalisació del terme "català" començà en l'any [[1997]] baix el govern del [[PP]] en Espanya i en la Comunitat Valenciana (PPCV) en [[José María Aznar]] i [[Eduardo Zaplana]]. Despuix del pactes [[Pacte del Majestic|del Majestic]] i de [[Pacte de Reus|Reus]] ([[1996]]) entre el PP i els nacionalistes catalans de Convergència i Unió. En el debat de política general de les [[Corts Valencianes]] del dia 17 de setembre de [[1997]] es va aprovar per [[PPCV]], [[PSPV-PSOE]] i [[Unió Valenciana]] solicitar que el [[Consell Valencià de Cultura]] (CVC) emetera un dictamen per a la creació de l'entitat pancatalanista [[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL), entitat que una volta constituïda aprovaria en el seu sen l'any [[2005]], que la denominació de "Llengua catalana" és també llegal, tradicional i històrica junt al de "valenciana" en la Comunitat Valenciana. En febrer de [[2006]], el [[Congrés dels Diputats]] presidit pel diputat per Valéncia [[Federico Trillo]] i com a vicepresident [[Ignacio Gil Lázaro]], varen aprovar en els vots del PP i PSOE la reforma de l'[[Estatut de la Comunitat Valenciana]] en el qual en el seu artícul 7 es regula que l'Acadèmia Valenciana de la Llengua tinga ranc constitucional i autoritat llingüística oficial a nivell educatiu, administratiu i polític lo que ha favorit el procés d'imposició de la llengua catalana en tots els coleges, mijos de comunicació i administracions públiques valencianes. |
| + | |
| + | * Diari digital El Palleter (22.1.2022) |
| + | |
| + | == 2022 - XL Aniversari Normes d'El Puig == |
| + | |
| + | El [[7 de març]] de l'any [[2021]] se complia el [[XL Aniversari Normes d'El Puig]], que foren ratificades en l'any [[1981]] en un acte popular multitudinari d'adhesió a la normativa, lo que se coneix popularment com a [[Normes d'El Puig]], i que la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes|Secció de Llengua i Lliteratura]] de la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV), en aquell temps Centre de Cultura Valenciana, decidí en l'any [[1979]] per a la [[llengua valenciana]], en l'objectiu de recuperar la tradició i l'esperit de l'acort ortogràfic de [[1914]]. |
| + | |
| + | Durant l'any 2021 i degut a la [[pandèmia]] del [[coronavirus]] COVID-19 sofrida per [[Espanya]], no se pogué celebrar cap acte commemoratiu. Fon en l'any [[2022]] quan se celebrà l'acte commemoratiu. El [[6 d'abril]] de 2022, la RACV convocà i reuní, en l'[[Ateneu Mercantil]] de [[Valéncia]], en un acte públic d'homenage a totes aquelles persones i institucions que han tengut, en les últimes décades, un paper clau en la creació, difusió, defensa, ensenyança, estudi científic, us social i lliterari de la normativa de la llengua valenciana. |
| | | |
| == Supervivència del valencià == | | == Supervivència del valencià == |
Llínea 985: |
Llínea 1185: |
| El valencià sobreviu com pot gràcies a moltes entitats culturals que seguixen escrivint en valencià, a un bon grapat d'escritors que tenen l'orgull i la valentia d'escriure en valencià encara que estiga prohibit i perseguit com en temps totalitaris i gens democràtics. També gràcies a unes poques editorials valencianes que editen els seus llibres en llengua valenciana. Pero sobretot sobreviu perque la gent del carrer el parla, en abundància de castellanismes i alguns que atres catalanismes perque no ha tengut l'oportunitat de deprendre'l, pero el parla i el manté viu. | | El valencià sobreviu com pot gràcies a moltes entitats culturals que seguixen escrivint en valencià, a un bon grapat d'escritors que tenen l'orgull i la valentia d'escriure en valencià encara que estiga prohibit i perseguit com en temps totalitaris i gens democràtics. També gràcies a unes poques editorials valencianes que editen els seus llibres en llengua valenciana. Pero sobretot sobreviu perque la gent del carrer el parla, en abundància de castellanismes i alguns que atres catalanismes perque no ha tengut l'oportunitat de deprendre'l, pero el parla i el manté viu. |
| | | |
− | Destaquen dos institucions centenàries, per una banda [[Lo Rat Penat]], que oferix els seus cursos de llengua valenciana, per l'atra, la Real Acadèmia de Cultura Valenciana en la seua Secció de Llengua i Lliteratura valencianes [[RACV]], i que seguix treballant pel valencià en valentia i pocs recursos econòmics. Edita diccionaris i gramàtiques de llengua valenciana. El seu treball és encomiable. | + | Destaquen dos institucions centenàries, per una banda [[Lo Rat Penat]], que oferix els seus cursos de llengua i cultura valencianes, per l'atra, la [[Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] (RACV) en la seua [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]], i que seguix treballant pel valencià en valentia i pocs recursos econòmics. Edita diccionaris i gramàtiques de [[llengua valenciana]]. El seu treball és encomiable. |
| | | |
− | La [[AVL]], que rep subvencions millonàries enveja son treball i és incapaç de crear una producció normativa per a la llengua dels valencians, i en tanta calitat científica, com ho fa la Secció de llengua i lliteratura de la RACV.
| + | L'[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] (AVL), que rep subvencions millonàries enveja son treball i és incapaç de crear una producció normativa per a la llengua dels valencians, i en tanta calitat científica, com ho fa la [[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes|Secció de llengua i lliteratura de la RACV]]. |
| | | |
− | == Perqué el valencià és una llengua == | + | == ¿Perqué el valencià és una llengua? == |
| | | |
− | Com diu la filòloga [[Teresa Puerto|Mª Teresa Puerto]] en el seu artícul titulat: ''Llengua valenciana vs. dialecte barceloní'' (Las Provincias, dijous, 16 de novembre de 2006), la llengua valenciana complix totes les condicions per a ser una llengua: | + | Com diu la filòloga [[Teresa Puerto|Mª Teresa Puerto]] en el seu artícul titulat: ''Llengua valenciana vs. dialecte barceloní'' (''[[Las Provincias]]'', dijous, 16 de novembre de 2006), la llengua valenciana complix totes les condicions per a ser una llengua: |
| | | |
− | {{Cita|L'ilustre gramàtic espanyol [[Ramón Menéndez Pidal]], en la seua ''Gramática Histórica'' (Madrid, 1977) de la qual hem begut la majoria de filòlecs del segle XX, sempre va reconéixer la independència i categoria històrica de la Llengua Valenciana, en la seua trayectòria evolutiva, respalada pels tres elements indispensables que fonamenten una llengua:}} | + | {{Cita|L'ilustre gramàtic espanyol [[Ramón Menéndez Pidal]], en la seua ''Gramática Histórica'' (Madrid, 1977) de la qual hem begut la majoria de filòlecs del sigle XX, sempre va reconéixer la independència i categoria històrica de la Llengua Valenciana, en la seua trayectòria evolutiva, respalada pels tres elements indispensables que fonamenten una llengua:}} |
| | | |
| {{Cita| | | {{Cita| |
Llínea 1001: |
Llínea 1201: |
| 2. la seua trayectòria d'acort en els principis i lleis d'evolució de la llengua. | | 2. la seua trayectòria d'acort en els principis i lleis d'evolució de la llengua. |
| | | |
− | 3. l'autoritat indiscutible d'uns Clàssics que l'han desenrollat i consagrat al llarc d'un Segle d'Or Lliterari. | + | 3. l'autoritat indiscutible d'uns Clàssics que l'han desenrollat i consagrat al llarc d'un Sigle d'Or Lliterari. |
| | | |
| La Llengua Valenciana té eixos tres elements indispensables junt ad atres, també, d'essencial calibre: | | La Llengua Valenciana té eixos tres elements indispensables junt ad atres, també, d'essencial calibre: |
| | | |
− | 1. posseïx des del segle XV d'una koiné o substrat llingüístic en plena autonomia fonètica, lèxica, morfosintàctica, fonètica i semàntica; | + | 1. posseïx des del sigle XV d'una koiné o substrat llingüístic en plena autonomia fonètica, lèxica, morfosintàctica, fonètica i semàntica; |
| | | |
| 2. posseïx gramàtiques que la estructuren com a llengua (Gramàtica d'Andreu Sempere. Alcoy 1546). | | 2. posseïx gramàtiques que la estructuren com a llengua (Gramàtica d'Andreu Sempere. Alcoy 1546). |
Llínea 1015: |
Llínea 1215: |
| 5. posseïx un Kempis, traduït del llatí per Miquel Perez (1482). | | 5. posseïx un Kempis, traduït del llatí per Miquel Perez (1482). |
| | | |
− | 6. i..., sobretot, posseïx el primer Segle d'Or Lliterari d'una llengua neollatina europea durant el qual centenars d'autors van proclamar en el pròlec o en el colofó de les seues obres el seu “estic escrivint en nostra vulgada llengua materna valenciana”.}} | + | 6. i..., sobretot, posseïx el primer Sigle d'Or Lliterari d'una llengua neollatina europea durant el qual centenars d'autors van proclamar en el pròlec o en el colofó de les seues obres el seu “estic escrivint en nostra vulgada llengua materna valenciana”.}} |
| + | |
| + | == Cites == |
| + | |
| + | {{Cita|Una llengua no mor perque els que no la saben no l'aprenen. Una llengua mor perque els que la saben no la parlen.|Anònim}} |
| | | |
| == Bibliografia i documentació == | | == Bibliografia i documentació == |
| | | |
− | * ADLERT NOGUEROL, Miquel. En defensa de la llengua valenciana (Valéncia, 1977). | + | * ADLERT NOGUEROL, Miquel. ''En defensa de la llengua valenciana'' (Valéncia, 1977). |
− | * AGULLÓ PASCUAL, J. Benjamín. Biografia de Lluïs Fullana Mira O.F.M. (Valéncia, 1998). | + | * AGULLÓ PASCUAL, J. Benjamín. ''Biografia de Lluïs Fullana Mira O.F.M.'' (Valéncia, 1998). |
− | * ALMINYANA VALLÉS, Josep. El Crit de la Llengua (Valéncia, 2006, 3ª ed.). | + | * ALMINYANA VALLÉS, Josep. ''El Crit de la Llengua'' (Valéncia, 2006, 3ª ed.). |
− | * CARDONA I VIVES, Associació Cultural. Informe sobre la Llengua Valenciana enviat al Consell Valencià de Cultura (Castelló, 1998). | + | * CARDONA I VIVES, Associació Cultural. ''Informe sobre la Llengua Valenciana'' enviat al Consell Valencià de Cultura (Castelló, 1998). |
− | * COLECTIU VALLDAURA. Doctrina sobre la llengua valenciana (Valéncia, 1992). Baix l'assessorament de D. Josep Mª Guinot i Galan. | + | * COLECTIU VALLDAURA. ''Doctrina sobre la llengua valenciana'' (Valéncia, 1992). Baix l'assessorament d'En Josep Mª Guinot i Galan. |
− | * COLECTIU VALLDAURA. La Real Academia Espanyola front a la Llengua Valenciana (Valéncia, 1997. Lo Rat Penat). | + | * COLECTIU VALLDAURA. ''La Real Academia Espanyola front a la Llengua Valenciana'' (Valéncia, 1997. Lo Rat Penat). Baix l'assessorament d'En Josep Mª Bayarri. |
− | * CONSELLERIA D'EDUCACIÓ de la Comunitat Valenciana. Normes ortografiques de l'Idioma Valencia (Valéncia, 1982. Seccio de Llengua de l'Academia de Cultura Valenciana) | + | * CONSELLERIA D'EDUCACIÓ de la Comunitat Valenciana. ''Normes ortografiques de l'Idioma Valencia'' (Valéncia, 1982. Seccio de Llengua de l'Academia de Cultura Valenciana) |
− | * FAUS I SABATER, Salvador. Recopilacio historica sobre la denominacio llengua valenciana (Ed. Ajuntament de Valéncia. Valéncia 1994). | + | * FAUS I SABATER, Salvador. ''Recopilacio historica sobre la denominacio llengua valenciana'' (Ed. Ajuntament de Valéncia. Valéncia 1994). |
− | * FONTELLES, A. GARCíA, L. LANUZA, J. Gramatica de la llengua valenciana (Ed. Del Senia al Segura. Valéncia 1.987). | + | * FONTELLES, A. GARCíA, L. LANUZA, J. ''Gramatica de la llengua valenciana'' (Ed. Del Senia al Segura. Valéncia, 1987). |
− | * FONTELLES FONTESTAD, Antoni. La flexió verbal en la llengua valenciana (Ed. Lo Rat Penat. Valéncia 1984). | + | * FONTELLES FONTESTAD, Antoni. ''La flexió verbal en la llengua valenciana'' (Ed. Lo Rat Penat. Valéncia, 1984). |
− | * FULLANA MIRA, Lluís. Vocabulari Ortogràfic Valencià-Castellà (Valéncia 1921. Edició fascimil. Ed. Grup d'Accio Valencianista. Valéncia 1979). | + | * FULLANA MIRA, Lluís. ''Vocabulari Ortogràfic Valencià-Castellà'' (Valéncia 1921. Edició fascimil. Ed. Grup d'Accio Valencianista. Valéncia, 1979). |
− | * GUINOT I GALÁN, Josep Mª. La Llengua Valenciana, hui. Estudi sintetic (Valéncia, 1988. RACV) | + | * GUINOT I GALÁN, Josep Mª. ''La Llengua Valenciana, hui''. Estudi sintetic (Valéncia, 1988. RACV) |
− | * GUINOT I GALÁN, Josep Mª. Les normes de Castelló de 1932 (Valéncia, 1992, S. Filològica nº 13 RACV) | + | * GUINOT I GALÁN, Josep Mª. ''Les normes de Castelló de 1932'' (Valéncia, 1992, S. Filològica nº 13 RACV) |
− | * GUINOT I GALÁN, Josep Mª. Les bases ortografiques del 32 (o les de Castello) i les d'El Puig (o les de la R.A. de C.V.) comparades (Valéncia, 1997. Lo Rat Penat) | + | * GUINOT I GALÁN, Josep Mª. ''Les bases ortografiques del 32 (o les de Castello) i les d'El Puig (o les de la R.A. de C.V.) comparades'' (Valéncia, 1997. Lo Rat Penat) |
− | * PUERTO FERRE, Mª Teresa. Lengua valenciana, una lengua suplantada (Valéncia, 2006) | + | * PUERTO FERRE, Mª Teresa. ''Lengua valenciana, una lengua suplantada'' (Valéncia, 2006) |
− | * REAL ACADÈMIA DE CULTURA VALENCIANA. Ortografia de la llengua valenciana (Valéncia, 1994) | + | * REAL ACADÈMIA DE CULTURA VALENCIANA. ''Ortografia de la llengua valenciana'' (Valéncia, 1994) |
− | * REAL ACADÈMIA DE CULTURA VALENCIANA. Documentació formal de l'ortografia de la llengua valenciana (Valéncia, 1995) | + | * REAL ACADÈMIA DE CULTURA VALENCIANA. ''Documentació formal de l'ortografia de la llengua valenciana'' (Valéncia, 1995) |
− | * REAL ACADÈMIA DE CULTURA VALENCIANA. Informe sobre la llengua de RTVV (Valéncia, 2013) | + | * REAL ACADÈMIA DE CULTURA VALENCIANA. ''Informe sobre la llengua de RTVV'' (Valéncia, 2013) |
− | * SIMÓ SANTONJA, Vicent. ¿Valenciano o Catalan? (Valéncia, 2015, 2ª ed. RACV) | + | * SIMÓ SANTONJA, Vicent. ''¿Valenciano o Catalan?'' (Valéncia, 2015, 2ª ed. RACV) |
− | * VALENCIANOS, J.P. Judes Valentins (Valéncia, 3ª ed. 1991). | + | * VALENCIANOS, J.P. ''Judes Valentins'' (Valéncia, 3ª ed. 1991). |
− | * VV.AA. El Palleter. Bolletí d'informació valencianista (nº 1, setembre 2001). | + | * VV.AA. ''El Palleter. Bolletí d'informació valencianista'' (nº 1, setembre 2001). |
| | | |
| == Vore també == | | == Vore també == |
Llínea 1047: |
Llínea 1251: |
| *[[Història de la Comunitat Valenciana]] (Apartat Edat Contemporànea) | | *[[Història de la Comunitat Valenciana]] (Apartat Edat Contemporànea) |
| *[[Renaixença valenciana|Renaixença]] | | *[[Renaixença valenciana|Renaixença]] |
| + | *[[Llemosí (Occità)]] |
| + | *[[Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes]] |
| + | *[[Declaració Valencianista de 1918]] |
| *[[Normes de Castelló]] | | *[[Normes de Castelló]] |
| *[[Batalla de Valéncia]] | | *[[Batalla de Valéncia]] |
| *[[Normes d'El Puig]] | | *[[Normes d'El Puig]] |
| *[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana]] | | *[[Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana]] |
| + | *[[I Congrés de la Llengua Valenciana]] |
| *[[XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques]] | | *[[XVI Congrés Internacional de Llingüística i Filologia Romàniques]] |
| *[[Pacte de Reus]] | | *[[Pacte de Reus]] |
| *[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] | | *[[Acadèmia Valenciana de la Llengua]] |
| + | *[[II Congrés de la Llengua Valenciana]] |
| + | *[[Convencio Valencianista|Convencio Valencianista Valencianisme2012]] |
| + | *[[Congrés Valencianisme 2018]] |
| + | *[[Lluís Fullana]] |
| + | *[[Miquel Adlert]] |
| + | *[[Josep Maria Guinot]] |
| *[[Xavier Casp]] | | *[[Xavier Casp]] |
| | | |
− | == Referències == | + | == Enllaços externs == |
− | | + | *[https://diccionari.llenguavalenciana.com/general/prolec Pròlec Diccionari General de la Llengua Valenciana RACV] |
− | *[http://diccionari.llenguavalenciana.com/general/prolec Pròlec Diccionari General de la Llengua Valenciana RACV] | |
| *[http://www.idiomavalenciano.com/origen-del-valenciano.html Origen del valenciano Idiomavalenciano.com] | | *[http://www.idiomavalenciano.com/origen-del-valenciano.html Origen del valenciano Idiomavalenciano.com] |
| *[http://www.lenguacatalana.com/origen-del-catalanismo.htm Origen del catalanismo Lenguacatalana.com] | | *[http://www.lenguacatalana.com/origen-del-catalanismo.htm Origen del catalanismo Lenguacatalana.com] |
Llínea 1064: |
Llínea 1277: |
| *[http://www.valencian.org/comu/guillen.pdf La lengua valenciana - Josep Guillén Milla - Valencian.org] | | *[http://www.valencian.org/comu/guillen.pdf La lengua valenciana - Josep Guillén Milla - Valencian.org] |
| *[http://loregnevalencia.blogspot.com.es/2015/03/las-bases-acientificas-de-la-unidad-de.html Las bases acientíficas de la unidad de las Lenguas Valenciana y la Catalana - Lo Regne de Valéncia] | | *[http://loregnevalencia.blogspot.com.es/2015/03/las-bases-acientificas-de-la-unidad-de.html Las bases acientíficas de la unidad de las Lenguas Valenciana y la Catalana - Lo Regne de Valéncia] |
| + | *[http://www.cardonavives.com/artdocumentos.asp?id=812&tit=La%20trampa%20del%20llemos%ED La trampa del llemosí - [[Joan Ignaci Culla]] - Cardona Vives] |
| *[http://www.elmundo.es/la-aventura-de-la-historia/2015/09/21/56000616ca4741391d8b45ad.html El archivero catalán que manipuló los documentos de la Edad Media El Mundo] | | *[http://www.elmundo.es/la-aventura-de-la-historia/2015/09/21/56000616ca4741391d8b45ad.html El archivero catalán que manipuló los documentos de la Edad Media El Mundo] |
| *[http://elpais.com/diario/1990/10/28/espana/657068405_850215.html El Gobierno catalán debate un documento que propugna la infiltración nacionalista en todos los ámbitos sociales (Programa 2000) - El País] | | *[http://elpais.com/diario/1990/10/28/espana/657068405_850215.html El Gobierno catalán debate un documento que propugna la infiltración nacionalista en todos los ámbitos sociales (Programa 2000) - El País] |
Llínea 1073: |
Llínea 1287: |
| *[http://valenpedia.lasprovincias.es/historia-valencia/1930/ayuntamiento_y_diputacion_cooficializan_el_valenciano 1930. Ayuntamiento y Diputación cooficializan el valenciano - Las Provincias] | | *[http://valenpedia.lasprovincias.es/historia-valencia/1930/ayuntamiento_y_diputacion_cooficializan_el_valenciano 1930. Ayuntamiento y Diputación cooficializan el valenciano - Las Provincias] |
| *[http://www.lasprovincias.es/valencia/prensa/20061112/politica/definicion-polemica-valenciano_20061112.html RAE La definición más polémica del valenciano Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/valencia/prensa/20061112/politica/definicion-polemica-valenciano_20061112.html RAE La definición más polémica del valenciano Las Provincias] |
| + | *[http://www.elperiodicomediterraneo.com/noticias/castellon/rae-mantiene-valenciano-dialecto-catalan_900434.html La RAE mantiene el valenciano como dialecto del catalán - Mediterráneo] |
| *[https://josueferrer.com/2014/10/16/rae/ ¿Sabías que la RAE cambió la definición de “valenciano” de forma anticientífica? Blog de Josué Ferrer] | | *[https://josueferrer.com/2014/10/16/rae/ ¿Sabías que la RAE cambió la definición de “valenciano” de forma anticientífica? Blog de Josué Ferrer] |
| *[http://www.circulocivico.org/2015/05/la-falsetat-de-les-normes-del-32-de.html La falsetat de les normes del 32 de Castelló Círcul Cívic Valencià] | | *[http://www.circulocivico.org/2015/05/la-falsetat-de-les-normes-del-32-de.html La falsetat de les normes del 32 de Castelló Círcul Cívic Valencià] |
Llínea 1081: |
Llínea 1296: |
| *[http://www.filosofia.org/cod/c1976pue.htm Declaración universal de los derechos de los pueblos Filosofia.org] | | *[http://www.filosofia.org/cod/c1976pue.htm Declaración universal de los derechos de los pueblos Filosofia.org] |
| *[http://miqueladlert.blogspot.com.es/ Blog ''En defensa de la llengua valenciana'' - Llibre d'Adlert] | | *[http://miqueladlert.blogspot.com.es/ Blog ''En defensa de la llengua valenciana'' - Llibre d'Adlert] |
− | *[http://llenguavalenciana.com/_media/documents/1982_801892.pdf Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (DOGV nº 74, 15.7.1982)] | + | *[https://www.llenguavalenciana.com/_media/documents/1982_801892.pdf Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana (DOGV nº 74, 15.7.1982)] |
| *[https://es.wikipedia.org/wiki/Correllengua Significat del Correllengua en la Wikipedia] | | *[https://es.wikipedia.org/wiki/Correllengua Significat del Correllengua en la Wikipedia] |
| *[http://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2012/08/30/audiencia-picado-23-4/932080.html Audiencia en picado: del 23 al 4 %-Canal 9 Levante] | | *[http://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2012/08/30/audiencia-picado-23-4/932080.html Audiencia en picado: del 23 al 4 %-Canal 9 Levante] |
| *[http://www.idiomavalencia.com/docs/var/discurscongres.htm Discurs d'apertura del I Congrés de la Llengua Valenciana Idioma Valencià] | | *[http://www.idiomavalencia.com/docs/var/discurscongres.htm Discurs d'apertura del I Congrés de la Llengua Valenciana Idioma Valencià] |
| *[http://www.cardonavives.com/informe.asp Informe de la Cardona Vives enviat al CVC Cardona Vives] | | *[http://www.cardonavives.com/informe.asp Informe de la Cardona Vives enviat al CVC Cardona Vives] |
− | *[http://www.llenguavalenciana.com/ Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes RACV] | + | *[https://www.llenguavalenciana.com/ Secció de Llengua i Lliteratura Valencianes RACV] |
| *[http://www.boe.es/diario_boe/txt.php?id=BOE-A-1998-24262 Ley 7/1998, de 16 de septiembre, de Creación de la Academia Valenciana de la Lengua - BOE] | | *[http://www.boe.es/diario_boe/txt.php?id=BOE-A-1998-24262 Ley 7/1998, de 16 de septiembre, de Creación de la Academia Valenciana de la Lengua - BOE] |
| *[https://www.youtube.com/watch?v=ZHYc3FSsO_8&feature=youtu.be Vídeo sobre la manifestació en Defensa de la Llengua Valenciana (13 de juny de 1997) - Youtube] | | *[https://www.youtube.com/watch?v=ZHYc3FSsO_8&feature=youtu.be Vídeo sobre la manifestació en Defensa de la Llengua Valenciana (13 de juny de 1997) - Youtube] |
Llínea 1092: |
Llínea 1307: |
| *[https://culturavalencianasite.wordpress.com/2017/03/06/un-experto-frances-dice-que-la-lengua-valenciana-no-es-catalan/ Un experto francés dice que la lengua valenciana no es catalán - Cultura Valenciana] | | *[https://culturavalencianasite.wordpress.com/2017/03/06/un-experto-frances-dice-que-la-lengua-valenciana-no-es-catalan/ Un experto francés dice que la lengua valenciana no es catalán - Cultura Valenciana] |
| *[http://www.cardonavives.com/artrenou.asp?id=398 Dictàmen AVL i Manifest entitats culturals del Regne de Valéncia Cardona Vives] | | *[http://www.cardonavives.com/artrenou.asp?id=398 Dictàmen AVL i Manifest entitats culturals del Regne de Valéncia Cardona Vives] |
| + | * [http://www.cardonavives.com/artdocumentos.asp?id=55 Manifest de les entitats culturals demanant la dissolució de la AVL - FCECRV - Cardona Vives] |
| *[http://www.elpalleter.com/avl/Untitled-1.html AVL, historia de una traición El Palleter] | | *[http://www.elpalleter.com/avl/Untitled-1.html AVL, historia de una traición El Palleter] |
| *[http://www.elpalleter.com/actualitat/cultura/noticies/2005/180905.html Fundació Nou Valencianisme reclama a ICANN i a Zapatero - El Palleter] | | *[http://www.elpalleter.com/actualitat/cultura/noticies/2005/180905.html Fundació Nou Valencianisme reclama a ICANN i a Zapatero - El Palleter] |
Llínea 1098: |
Llínea 1314: |
| *[http://cadenaser.com/ser/2004/11/18/espana/1100739015_850215.html La UE certifica que catalán y valenciano son la misma lengua - Cadena Ser] | | *[http://cadenaser.com/ser/2004/11/18/espana/1100739015_850215.html La UE certifica que catalán y valenciano son la misma lengua - Cadena Ser] |
| *[http://elpais.com/diario/2004/11/10/cvalenciana/1100117884_850215.html Pujol revela que pactó con Zaplana para avanzar con discreción en la unidad del catalán El País] | | *[http://elpais.com/diario/2004/11/10/cvalenciana/1100117884_850215.html Pujol revela que pactó con Zaplana para avanzar con discreción en la unidad del catalán El País] |
| + | *[https://www.lavanguardia.com/cultura/20041209/51262801790/casi-el-65-de-los-valencianos-opina-que-su-lengua-es-distinta-al-catalan-segun-una-encuesta-del-ci.html Casi el 65% de los valencianos opina que su lengua es distinta al catalán, según una encuesta del CIS - La Vanguardia] |
| *[http://www.idiomavalenciano.com/conflicto-politico-de-la-lengua-valenciana.html Conflicto Político de la lengua valenciana - Idioma valenciano.com] | | *[http://www.idiomavalenciano.com/conflicto-politico-de-la-lengua-valenciana.html Conflicto Político de la lengua valenciana - Idioma valenciano.com] |
| *[http://www.elpalleter.com/actualitat/politica/noticies/report27n04.html Reportage gràfic manifestació 27 de novembre de 2004] | | *[http://www.elpalleter.com/actualitat/politica/noticies/report27n04.html Reportage gràfic manifestació 27 de novembre de 2004] |
Llínea 1104: |
Llínea 1321: |
| *[http://www.elpalleter.com/actualitat/politica/noticies/2005/Comunicadocv20-12.html Javier Tomás acusa al gobierno valenciano en el debate de los Presupuestos de mantener una institución como la AVL que pretende imponer el catalán a los valencianos - El Palleter] | | *[http://www.elpalleter.com/actualitat/politica/noticies/2005/Comunicadocv20-12.html Javier Tomás acusa al gobierno valenciano en el debate de los Presupuestos de mantener una institución como la AVL que pretende imponer el catalán a los valencianos - El Palleter] |
| *[http://www.levante-emv.com/portada/3806/pujol-hay-distanciamiento-penoso-comunitat-valenciana-cataluna/403825.html Pujol: "Hay un distanciamiento penoso entre la Comunitat Valenciana y Cataluña" - Levante] | | *[http://www.levante-emv.com/portada/3806/pujol-hay-distanciamiento-penoso-comunitat-valenciana-cataluna/403825.html Pujol: "Hay un distanciamiento penoso entre la Comunitat Valenciana y Cataluña" - Levante] |
− | *[http://www.llenguavalenciana.com/documents/informes/informe_sobre_la_llengua_de_rtvv Informe sobre la llengua de RTVV RACV] | + | *[https://www.llenguavalenciana.com/documents/informes/informe_sobre_la_llengua_de_rtvv Informe sobre la llengua de RTVV RACV] |
| *[http://www.loratpenat.org/biblioteca/_CRIT_1.pdf El Crit de la llengua de Josep Alminyana - Lo Rat Penat] | | *[http://www.loratpenat.org/biblioteca/_CRIT_1.pdf El Crit de la llengua de Josep Alminyana - Lo Rat Penat] |
| *[http://www.cardonavives.com/artdocumentos.asp?id=157&tit=La%20reforma%20del%20Estatut%20oficializar%E1%20el%20catal%E1n La reforma del Estatut oficializará el catalán - Joan Ignaci Culla - Cardona Vives] | | *[http://www.cardonavives.com/artdocumentos.asp?id=157&tit=La%20reforma%20del%20Estatut%20oficializar%E1%20el%20catal%E1n La reforma del Estatut oficializará el catalán - Joan Ignaci Culla - Cardona Vives] |
Llínea 1123: |
Llínea 1340: |
| *[http://blogs.periodistadigital.com/personalidad.php/2008/06/27/baltasar-bueno-valenciano-catalan-camps-3454 Baltasar Bueno Tárrega: "Los valencianos de verdad jamás hablarán catalán"] | | *[http://blogs.periodistadigital.com/personalidad.php/2008/06/27/baltasar-bueno-valenciano-catalan-camps-3454 Baltasar Bueno Tárrega: "Los valencianos de verdad jamás hablarán catalán"] |
| *[http://www.elmundo.es/elmundo/2013/07/01/valencia/1372680789.html La Acadèmia de la Llengua responde al PP que valenciano y catalán 'son la misma lengua' - El Mundo] | | *[http://www.elmundo.es/elmundo/2013/07/01/valencia/1372680789.html La Acadèmia de la Llengua responde al PP que valenciano y catalán 'son la misma lengua' - El Mundo] |
| + | * [https://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2013/07/01/avl-afirma-propuesta-pp-origen/1012205.html La AVL recuerda que valenciano y catalán son la misma lengua - Levante-EMV] |
| *[http://valencianews.es/politica/el-problema-del-valenciano-esta-en-las-aulas/ El problema del valenciano está en las aulas - Valencia News] | | *[http://valencianews.es/politica/el-problema-del-valenciano-esta-en-las-aulas/ El problema del valenciano está en las aulas - Valencia News] |
| *[http://www.lasprovincias.es/politica/201409/01/academia-valenciana-llengua-reniega-20140901104828.html Acadèmia de la Llengua: el PP reniega de su criatura Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/politica/201409/01/academia-valenciana-llengua-reniega-20140901104828.html Acadèmia de la Llengua: el PP reniega de su criatura Las Provincias] |
Llínea 1130: |
Llínea 1348: |
| * [http://www.lasprovincias.es/politica/201409/01/academia-valenciana-llengua-reniega-20140901104828.html Acadèmia de la Llengua: el PP reniega de su criatura - Las Provincias] | | * [http://www.lasprovincias.es/politica/201409/01/academia-valenciana-llengua-reniega-20140901104828.html Acadèmia de la Llengua: el PP reniega de su criatura - Las Provincias] |
| *[http://www.elperiodicomediterraneo.com/noticias/castellon/escola-valenciana-lleva-onu-caso-valencia-herrero_915169.html Escola Valenciana lleva a la ONU el caso del ‘valencià’ en el Herrero - Mediterráneo] | | *[http://www.elperiodicomediterraneo.com/noticias/castellon/escola-valenciana-lleva-onu-caso-valencia-herrero_915169.html Escola Valenciana lleva a la ONU el caso del ‘valencià’ en el Herrero - Mediterráneo] |
− | *[http://www.levante-emv.com/castello/2015/02/07/pp-castello-reafirma-unidad-lengua/1222706.html El PP de Castelló reafirma la unidad de la lengua frente al secesionismo de Fabra - Levante] | + | *[http://www.levante-emv.com/castello/2015/02/07/pp-castello-reafirma-unidad-lengua/1222706.html El PP de Castelló reafirma la unidad de la lengua frente al secesionismo de Fabra - Levante-EMV] |
| *[http://www.lasprovincias.es/culturas/201510/15/gramatica-elaborada-racv-penat-20151015002317-v.html Una gramática elaborada por la RACV y Lo Rat Penat ratifica la identidad del valenciano - Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/culturas/201510/15/gramatica-elaborada-racv-penat-20151015002317-v.html Una gramática elaborada por la RACV y Lo Rat Penat ratifica la identidad del valenciano - Las Provincias] |
| *[http://valenciaoberta.es/2015/11/subvenciones-a-entidades-fantasma-y-terroristas-en-actos-culturales/ Desvelamos el entramado asociativo y empresarial del catalanismo valenciano - Valéncia oberta] | | *[http://valenciaoberta.es/2015/11/subvenciones-a-entidades-fantasma-y-terroristas-en-actos-culturales/ Desvelamos el entramado asociativo y empresarial del catalanismo valenciano - Valéncia oberta] |
| *[http://www.europapress.es/comunitat-valenciana/noticia-asociacion-pide-disolver-avl-extralimitacion-funciones-deriva-catalan-20150708150642.html Una asociación pide disolver la AVL por extralimitación de funciones y deriva al catalán - Europa Press] | | *[http://www.europapress.es/comunitat-valenciana/noticia-asociacion-pide-disolver-avl-extralimitacion-funciones-deriva-catalan-20150708150642.html Una asociación pide disolver la AVL por extralimitación de funciones y deriva al catalán - Europa Press] |
− | *[https://www.youtube.com/watch?v=2O459jhv6h0 Vídeo Denúncia de Junts Front l'AVL a L'acadèmia "valenciana" de la llengua - Youtube] | + | *[https://www.youtube.com/watch?v=2O459jhv6h0 Vídeo Denúncia de Junts Front l'AVL a L'acadèmia "valenciana" de la llengua - Youtube] |
| + | *[https://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2015/03/25/pp-aprueba-solitario-ley-senas-12609876.html El PP aprueba en solitario la ley de Señas de identidad - Levante-EMV] |
| *[http://ccaa.elpais.com/ccaa/2016/01/18/valencia/1453120064_471889.html La AVL entrega la memoria anual a las Cortes Valencianas El País] | | *[http://ccaa.elpais.com/ccaa/2016/01/18/valencia/1453120064_471889.html La AVL entrega la memoria anual a las Cortes Valencianas El País] |
| *[https://www.youtube.com/watch?v=wBA0pRhsdxo&feature=share Vídeo Immersió Llingüística i Catalanisació en els Coleges Valencians] | | *[https://www.youtube.com/watch?v=wBA0pRhsdxo&feature=share Vídeo Immersió Llingüística i Catalanisació en els Coleges Valencians] |
Llínea 1145: |
Llínea 1364: |
| *[http://www.elespanol.com/opinion/tribunas/20160908/154104589_12.html Valencia, carambola de Pujol, fracaso de un país - Joan Ignaci Culla - El Español] | | *[http://www.elespanol.com/opinion/tribunas/20160908/154104589_12.html Valencia, carambola de Pujol, fracaso de un país - Joan Ignaci Culla - El Español] |
| *[http://www.valenciafreedom.com/es/noticias/0-politica/5946-escandalo-en-el-valencianismo-cultural-l-la-real-academia-de-cultura-valenciana-acepta-el-diccionario-catalanista-de-la-avl.html Escándalo en el valencianismo cultural: La Real Academia de Cultura Valenciana acepta el diccionario catalanista de la AVL - Valencia Freedom] | | *[http://www.valenciafreedom.com/es/noticias/0-politica/5946-escandalo-en-el-valencianismo-cultural-l-la-real-academia-de-cultura-valenciana-acepta-el-diccionario-catalanista-de-la-avl.html Escándalo en el valencianismo cultural: La Real Academia de Cultura Valenciana acepta el diccionario catalanista de la AVL - Valencia Freedom] |
− | *[http://www.elmundo.es/comunidad-valenciana/2016/02/25/56cf749c22601d1f3d8b458f.html Histórico paso en la RACV para aceptar con la AVL una gramática común - El Mundo] | + | *[http://www.elmundo.es/comunidad-valenciana/2016/02/25/56cf749c22601d1f3d8b458f.html Histórico paso en la RACV para acceptar con la AVL una gramática común - El Mundo] |
| *[https://www.efe.com/efe/comunitat-valenciana/cultura-y-ocio/el-voto-del-decano-decide-apoyo-de-la-racv-a-declaracion-conjunta-con-avl/50000884-2940450# El voto del decano decide el apoyo de la RACV a la declaración conjunta con la AVL - Agencia EFE] | | *[https://www.efe.com/efe/comunitat-valenciana/cultura-y-ocio/el-voto-del-decano-decide-apoyo-de-la-racv-a-declaracion-conjunta-con-avl/50000884-2940450# El voto del decano decide el apoyo de la RACV a la declaración conjunta con la AVL - Agencia EFE] |
| *[http://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2016/07/05/academia-llengua-llama-puerta-institut/1440764.html La Acadèmia de la Llengua llama a la puerta del Institut d'Estudis Catalans - Levante] | | *[http://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2016/07/05/academia-llengua-llama-puerta-institut/1440764.html La Acadèmia de la Llengua llama a la puerta del Institut d'Estudis Catalans - Levante] |
| + | *[https://www.levante-emv.com/comunitat-valenciana/2016/06/01/racv-pedira-codigo-iso-separe/1425828.html La RACV pedirá un código ISO que separe el catalán del valenciano - Levante] |
| *[http://www.lasprovincias.es/valencia-ciudad/201610/08/ribo-concede-accio-cultural-20161008005033-v.html Ribó concede a Acció Cultural la segunda mayor ayuda para proyectos culturales - Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/valencia-ciudad/201610/08/ribo-concede-accio-cultural-20161008005033-v.html Ribó concede a Acció Cultural la segunda mayor ayuda para proyectos culturales - Las Provincias] |
| *[https://culturahistoriaycienciavalencianas.wordpress.com/2016/09/19/la-lengua-como-factor-identitario-por-juan-renart/ La lengua como factor identitario - Juan Renart Moltó - Cultura, historia y ciencias valencianas] | | *[https://culturahistoriaycienciavalencianas.wordpress.com/2016/09/19/la-lengua-como-factor-identitario-por-juan-renart/ La lengua como factor identitario - Juan Renart Moltó - Cultura, historia y ciencias valencianas] |
| *[http://www.elconfidencialautonomico.com/comunidad_valenciana/dossier-pancatalanismo-ensenanza-Comunidad-Valenciana_0_2819718001.html#.WCl43AYCRgs.gmail Un dossier contra el “pancatalanismo” en la enseñanza de la Comunidad Valenciana - El Confidencial autonómico] | | *[http://www.elconfidencialautonomico.com/comunidad_valenciana/dossier-pancatalanismo-ensenanza-Comunidad-Valenciana_0_2819718001.html#.WCl43AYCRgs.gmail Un dossier contra el “pancatalanismo” en la enseñanza de la Comunidad Valenciana - El Confidencial autonómico] |
− | *[http://valenciaplaza.com/la-generalitat-concede-una-subvencion-directa-de-60000-euros-a-accio-cultural-del-pais-valencia Puig concede 60.000 euros a dedo a Acció Cultural, de la que son socios altos cargos del Consell - Valencia Plaza] | + | *[http://valenciaplaza.com/la-generalitat-concede-una-subvencion-directa-de-60000-euros-a-accio-cultural-del-pais-valencia Puig concede 60.000 euros a dedo a Acció Cultural, de la que són socios altos cargos del Consell - Valencia Plaza] |
| *[http://www.elmundo.es/comunidad-valenciana/2016/11/26/583894e0ca47411a3f8b4604.html Escola y Acció Cultural entran en el DOGV por la puerta grande - El Mundo] | | *[http://www.elmundo.es/comunidad-valenciana/2016/11/26/583894e0ca47411a3f8b4604.html Escola y Acció Cultural entran en el DOGV por la puerta grande - El Mundo] |
| *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/201701/27/imposicion-linguistica-20170127002335-v.html Imposición lingüística - Pablo Salazar - Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/201701/27/imposicion-linguistica-20170127002335-v.html Imposición lingüística - Pablo Salazar - Las Provincias] |
Llínea 1158: |
Llínea 1378: |
| *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/201705/25/valenciano-20170524234952-v.html El 'valenciano' i la RAE - Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/201705/25/valenciano-20170524234952-v.html El 'valenciano' i la RAE - Las Provincias] |
| *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/autoodi-20170714095146-ntvo.html Autoodi - [[Òscar Rueda]] - Las Provincias] | | *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/autoodi-20170714095146-ntvo.html Autoodi - [[Òscar Rueda]] - Las Provincias] |
− | *[http://valenciaoberta.es/2017/07/el-sindic-dagravis-valida-el-valencia-de-la-racv-per-al-llibre-faller/ El Síndic d’Agravis valida el Valencià de la RACV per al Llibre Faller - Valencia Oberta] | + | *[http://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/catedra-llengua-valenciana-20180126010021-ntvo.html La Càtedra de Llengua Valenciana - Òscar Rueda - Las Provincias] |
| + | *[https://valencianews.es/valencia/la-constancia-i-la-llei-nos-dona-la-rao-als-valencians-guanya-valencia-i-la-racv/ La constància i la llei nos dona la raó als valencians. Guanya Valéncia i la RACV - Valencia News] |
| + | *[https://elchicotetblogroig.blogspot.com.es/2018/05/la-unificacion-de-la-lengua-una.html#more La unificación de la lengua, una pantomima elitista más - El chicotet blog roig] |
| + | *[https://okdiario.com/espana/comunidad-valenciana/2018/08/14/universidades-publicas-valencianas-ximo-puig-3-500-tesis-doctorales-catalan-2978750 Las universidades públicas valencianas subvencionan con 3.500 € las tesis doctorales en catalán - OK Diario] |
| + | *[https://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/placa-llibre-20181109011141-ntvo.html La plaça del llibre - Òscar Rueda - Las Provincias] |
| + | *[https://www.lasprovincias.es/politica/factura-catalanismo-consell-valencia-20181118224352-nt.html Un millón en dos semanas, la factura del catalanismo - Las Provincias] |
| + | *[https://valencianews.es/portada/el-catalanismo-un-negocio-muy-rentable/ El catalanismo: Un negocio muy rentable - Valencia News] |
| + | *[https://www.lasprovincias.es/comunitat/opinion/creacion-catedra-lengua-20180116233504-ntvo.html Creación de una Cátedra de lengua valenciana - Voro López - Las Provincias] |
| + | *[https://www.lasprovincias.es/politica/racv-denuncian-ante-20181129001156-ntvo.html Lo Rat y la RACV denuncian ante la UE la marginación del valenciano - Las Provincias] |
| + | *[https://www.elmundo.es/comunidad-valenciana/2019/01/14/5c3b6ad9fc6c836c7a8b46fe.html El Gobierno valenciano defiende la unidad de catalán y valenciano ante una queja ciudadana - El Mundo] |
| + | *[https://www.elmundo.es/comunidad-valenciana/2019/01/23/5c48678121efa0d67c8b46b5.html La AVL se suma a la precampaña electoral: "Dejemos de intentar ganar votos jugando con la lengua" - El Mundo] |
| + | * [http://www.culturavalenciana.es/actualitat/la-racv-refrenda-linforme-presentat-al-comite-dexperts-de-la-carta-europea-de-les-llengues-minoritaries/ La RACV refrenda l’informe presentat al Comité d’Experts de la Carta Europea de les Llengües Minoritàries - Cultura Valenciana] |
| + | * [http://www.culturavalenciana.es/llengua/el-valencia-fon-lunica-llengua-oficial-deste-regne-des-de-la-seua-creacio-en-1238/ El valencià fon l'única llengua oficial d'este Regne, des de la seua creació, en 1238- Cultura Valenciana] |
| + | * [https://valenciaextra.com/es/tribuan-constitucional-valenciano-catalan-misma-lengua-unidad-linguistica/ Para el Tribunal Constitucional es la misma lengua el valenciano y el catalán - Valencia Extra] |
| + | * [https://www.elespanol.com/alicante/20230820/misma-lengua-valenciano-catalan-nuevas-normas-no-tratan-ambos-idiomas-igualdad/787921224_0.html ¿Son la misma lengua valenciano y catalán? Las nuevas normas no tratan ambos idiomas por igual - ''El Español''] |
| + | * [https://www.abc.es/espana/comunidad-valenciana/teoria-sobre-origen-valenciano-prehistoria-lengua-anterior-20230928090651-nt.html La teoría sobre el origen del valenciano en la Prehistoria como lengua anterior al vasco - ''ABC''] |
| + | |
| | | |
| {{Llengua valenciana}} | | {{Llengua valenciana}} |
Llínea 1167: |
Llínea 1403: |
| [[Categoria:Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] | | [[Categoria:Real Acadèmia de Cultura Valenciana]] |
| [[Categoria:AVLL]] | | [[Categoria:AVLL]] |
| + | [[Categoria:Normes d'El Puig]] |